194 FAUNA OCH FLORA 



man väl antaga, att de arter, som under sin häckningstid 

 äro bundna till det nordligaste Lappland, ankomma dit mera 

 indirekt, om jag så får säga, hvaremot de öfver hela Lappmarken 

 häckande fåglarne anlända direktare, d. v. s. längs de söderut 

 rinnande älfsystemen, hvarunder de ursprungligen stora floc- 

 karne oaflåtligt förminskas vid passerandet af de resp. arter- 

 nas vidsträckta häckningszon, till dess att ett endast jämfö- 

 relsevis litet antal återstår för de nordligast belägna häck- 

 ningslokalerna. 



Under vårarne 1911, 1912 och 1916 vistades jag i Kön- 

 kämä-älfvens dalföre i Svensk-finska Lappland och var där- 

 under i tillfälle att följa med de särskilda fågelarternas flytt- 

 ningar till orten. Redan våren 1911 fäste jag mig vid att 

 långtifrån alla arter anlände till sina häckningsorter söderifrån 

 längs vattendragen och myrsträckningarna, utan visade en hel 

 mängd iakttagelser samt diverse uppgifter af ortsbefolkningen, 

 att sträcket i många fall hade en motsatt riktning. Under det 

 följande året (1912) fortsattes dessa iakttagelser och blef där- 

 under en hel del omständigheter, som dittills förefallit mig 

 osäkra, klargjorda. För att ytterligare komplettera dessa fakta, 

 reste jag senaste vår återigen dit upp, och förutom egna kri- 

 tiska observationer upptecknade jag nu en mängd uppgifter, 

 som jag genom samtal och förfrågningar erhöll af ortens fångst- 

 män. I en af mina tidigare afhandlingar (»Om Fågelfaunan i 

 Könkämädalen», Acta Societatis pro Fauna et Flora fennica, 

 34, 1911) har jag beträffande vissa arter redan påpekat dessa 

 flyttningsförhållanden, men materialet var då ännu alltför brist- 

 fälligt att tillåta ett bestämdare och mera omfattande uttalande 

 öfver detta ämne. 



Professor J. A. Palmen har i Atlas öfver Finland, 1910, 

 redan yttrat som sin åsikt, att en del lappska fågelarter an- 

 komma till häckningslokalerna från den norska kusten. 



Åren 1907, 1908 och 1909 vistades jag för faunistiska 

 studier vid Torneå och Muonio älfvar, och de iakttagelser, som 

 då blefvo gjorda speciellt beträffande ortens fågelsträck, hafva 

 gifvit stöd åt mina senare studier i denna riktning. Till min 



