196 FAUNA OCH FLORA 



Kunde man draga några slutsatser af dessa fakta, skulle 

 alltså tofsvipans utbredning (resp. flyttning) i Lappland för- 

 siggå längs floderna i det inre af landet. Materialet är dock 

 tillsvidare alltför knapphändigt för några bestämda utta- 

 landen. 



Eudromias morinellus (Linné). Endast en gång, nämligen 

 den 15 maj 1908, har denna art iakttagits af förf. i Turtola- 

 Kolari socknar. Däremot är den aldrig observerad af forstm. 

 Munsterhjelm därstädes. Enligt Finnilä 1 skall fjällpiparen 

 vara tämligen allmän i Sälla lappmarks fjälltrakter, men en- 

 ligt Montell 2 ses arten ytterst sällan under vårflyttningen i 

 Muonio. I Könkämädalen förekommer den jämförelsevis 

 rikligt. 



Med kännedom om denna arts vana att under flyttningarne 

 med förkärlek draga längs fjällsystemen, men endast sällan 

 och kanske blott undantagsvis uppträda vid vattendragen, sy- 

 nes det mig sannolikt, att den anländer till sina resp. sommar- 

 lokaler längs lämpligt tillgängliga fjällsträckningar i det inre af 

 landet. Till Lappland skulle de alltså ankomma såväl från 

 sydost genom Finland som från söder längs landryggen i 

 Skandinavien. 



Charadrius apricarius (Linné). Vårarne 1908 och 1909 

 såg jag enstaka par och flockar af arten stadda på flyttning 

 norrut genom Turtola-Kolari. Finnilä (1. c. pag. 50) har iakt- 

 tagit den i Sälla på flyttning. I Muonio ses den enl. Montell 

 (1. c. pag. 13) i medio af maj. 



Om jag kompletterar dessa fakta med mina iakttagelser i 

 Könkämädalen, blir resultatet, att artens ordinarie flyttningsväg 

 går längs de söderut rinnande älfsystemen, ehuru detta dock 

 ej utesluter den möjligheten, att ett mindre antal också kan 

 anlända längs Nordnorges älfdalar. 



1 »Studier öfver fågelfaunan i Sälla lappmark». Acta Societatis pro Fauna 

 et Flora fenn. 39, N:o 6, 1914, pag. 49. 



- Fågelfaunan i gränstrakterna mellan Sverige och Finland. Fauna och 

 Flora, haft. I, 1916, pag. 13. 



