VÄGAR FÖR LAPPLANDS VADARE OCH SIMFÅGLAR 20^ 



Fuligula fuligula (Linné). Utan tvifvel ankommer största 

 delen af Lapplands viggar från norr och väster till sina som- 

 marlokaler. Jag observerade den aldrig under vårsträcket i 

 Turtola-Kolari, men iakttog den om somrarne därstädes i ringa 

 antal. Enligt uppgift af ortsbefolkningen i norra Kolari skall 

 den en del vårar vara allmän därstädes, men dess sträck torde 

 i så fall ha försiggått längs andra vägar än Torneå och Muonio 

 älfvar. 



Äfven denna art förekom parvis här och hvar rundt Tromsö 

 våren 1910, och vårvintern (mars) 1911 iakttog jag den också 

 innanför Senjen tämligen allmänt. I Könkämädalen förekom 

 den vårarne 1911 och 1912 jämnt fördelad öfver hela älfom- 

 rådet, men föreföll våren 1916 att vara tämligen sällsynt. Vå- 

 ren 1912 såg jag de första flockarne komma uppifrån nedåt 

 vid Saarikoski, och våren 1916 iakttog jag den bara i nordli- 

 gaste delen af Könkämäälfven samt i Kummaälfven. 



Clangula glaucion (Linne). Denna art är mycket allmän 

 i Turtola-Kolari, och om vårarne försiggår ett ganska lifligt 

 sträck längs Torneå och Muonio älfsystem uppåt. Emellertid 

 meddelades mig af ortsborna i Könkämädalen, att en stor del 

 knipor ankommo dit från norska kusten; de första kniporna 

 ses — enligt samma källa — i Lyngenälfven samt något senare 

 i trakterna nedanom Kilpisjärvi. Sålunda iakttogs det första 

 paret i Könkämädalen för våren 1911 den 3 maj i ett öppet 

 strömställe omedelbart under denna sjö, och 1912 såg jag det 

 första paret komma norrifrån längs älfven förbi Saarikoski 

 gård. 



Det förefaller sålunda, som om denna art ankomme till 

 sina lappska häckningsorter både från söder och från norska 

 kusten. 



Oidemia fusca (Linné) och Oidemia nigra (Linné). Svärtan 

 förekommer häckande i Turtola och Kolari, men var under 

 vårsträcket synnerligen sällsynt därstädes. Sjöorren iakttogs 

 ej i Turtola Kolari under vår- eller höststräcket, men skall en- 



