KLINCKOWSTRÖM : EN SOMMAR i FROSTVIKSFJÄL1 7 



saknade ej helt videvegetation och kunde alltså ej anses räcka 

 upp i dm rena lafregionen, dock måste sägas atl af de högst 

 liggande videbuskarnes förkrympta utseende framgick klart att 

 det ej torde fattats värst mycket till videregionens öfre gräns. 

 De återstående tre regionerna: granens-, björkens- och videnas 

 voro däremot samtliga väl representerade inom området. Gran- 

 regionen, som på alla sidor omgaf fjället, var närmast de till 

 Strömsvattudal hörande sjöarne, Gussvattnet och Hetögeln, 

 uppblandad med tallskog, som dock snart (på 350 m. h.) upp- 

 hörde, hvarpå granskogen fortfor oblandad eller endast obe- 

 tydligt blandad med björk till omkr. 500— 650 m. h., då björken, 

 efter att en tid hafva uppträdt allt talrikare, bildande jämte 

 granen ett blandskogsbälte, slutligen vid grangränsen helt af- 

 löser denna senare som ofvan denna punkt endast förekommer 

 i enstaka sporadiskt uppträdande exemplar. Läget af denna 

 vegetationsgräns, den egentliga fjällvärldens gräns mot stor- 

 skogen, var på områdets södra sluttningar (åt Ströms vattudal) 

 tämligen konstant 690 m., på de nordliga och östliga sluttnin- 

 garna däremot betydligt lägre (610 630). Ofvan barrgränsen 

 utbredde sig nu björkregionen med sina yppiga dungar af fjäll- 

 björkar, i början högstammiga och inblandade med enstaka 

 exemplar af rönn, därpå, i den mån höjden öfver hafvet ökades, 

 lägre, glesare, mer marvuxna tills de på en höjd af 820 — 850 

 m. lämnade rum för videregionens snår af gråviden och dvärg- 

 björk, hvilka nu i allt mer förkrymta exemplar fortsatte ända 

 upp till de högsta fjälltopparna. 



Växtvärlden: Ehuru ej fackman och sålunda ur stånd 

 att lämna en ingående skildring af de olika regionernas växt- 

 värld, af de olika arternas utbredning uppåt och nedåt, af 

 blomningstiderna och växtsamhällenas sammansättning, så att 

 den för botanisten ex professo kan vara af intresse, må det i 

 betraktande af växtvärldens genomgripande betydelse för fjällets 

 djurlif och för landskapets karaktär i sin helhet ursäktas mig, 

 om jag, innan jag definitivt öfvergår till skildringen af faunan, 

 ägnar floran några ord. Jag skall härvid hufvudsakligen taga 

 förhållandena inom björkregionen i betraktande, dels emedan 



