l 2 FAUNA OCH FLORA 



tågande. Ännu i midten af augusti börja några efterblifna, 

 som från varmare nejder trängt sig upp i fjällvärlden, att 

 blomma; Epilobium angustifoliicm, Comarum palustre, Circium 

 heterophyllum, Angelica och Spircea ulmaria höra alla till denna 

 kategori och visst är, att de långt ifrån hvarje år kunna på- 

 räkna att sätta mogen frukt. De äro samtliga att betrakta 

 som främlingar på fjället, främlingar, hvars rätta hemort är 

 barrskogsregionens varmare nejder, i hvars hagar och lundar 

 deras likar redan länge stått i yppig blomskrud och jämte 

 umbelliferer, campanulaceer, prästkragar m. m. bildat en flora 

 till sina allmänna drag blott föga afvikande från mellersta 

 Sverige. Äfven vår lilla doftande Linnea finnes ymnigt där- 

 nere, slutar emellertid redan på omkring 500 m. höjd. Till 

 samma höjd eller något högre gå Listera cordata, Pyrola uni- 

 flora. Drosera longifolia m. fl., medan Pyrola secunda, häggen,. 

 aspen, den praktfulla Sceptrum Carolinum, Drosera rotundifolia^ 

 gula näckrosen, ormbunkarne Blechnum spicant och Asplenium 

 viride samt Lycopodium complanatum oftast ej tyckas öfver- 

 skrida tallgränsen. Jag har i det föregående sökt gifva en 

 allmän bild af växtvärldens utveckling; hufvudsakligen med 

 förhållandena inom björkregionen för ögonen. För att emel- 

 lertid i någon mån söka klargöra växtsamhällenas växlande 

 sammansättning inom densamma samt framför allt de olika 

 arternas gradvisa försvinnande, i den mån höjden öfver gran- 

 gränsen växer, vill jag här i tabellform lämna en öfversikt af 

 de växtarter jag funnit på en serie olika fyndorter, valda huf- 

 vudsakligen med afseende på höjden öfver hafvet. Hvarje af 

 de sex i tabellen omnämnda växtlokalerna utgjordes af en krets 

 med omkring 100 m. radie, inom hvilken, så godt sig göra lät, 

 samtliga högre växter (gräs och starr undantagna) samt kärl- 

 kryptogamer bestämdes till art och ungefärligt antal. Växt- 

 lokalerna voro följande: 



Växtlokal I: Vallen kring Sätern. Höjd ö. h. 680 m. Gam- 

 mal öfvergifven betesmark, omgifven på tre 

 sidor af blandskog, på den fjärde af ren björk- 

 skog; lokalen genomflöts af en källrännil, här 



