Glaciala relikter och pseudorelikter bland 

 våra dagfjärilar. 



Af Einar Wahlgren. 



jjJH^^M^UlHjl edan vart lands växtgeografi i hufvudsak < 

 au. 1 !!! iiiimi i ii.iÄJh « i m il de stora dragen af den svenska växtvärldens 



?U «v m%t| 1 1 llli II 1 II illlHl utvecklin S shistoria kunna anses väl kä "da, 



:|ll^ ,,H, Vml'Hi' ' LlU kan sadant ty värr icke sä § as beträffande 

 djurvärlden. Särskildt äro de försök att djur- 

 geografiskt och invandringshistoriskt behandla 

 vår insektfauna eller någon särskild insektgrupp, som hittills 

 gjorts, ytterst fåtaliga. 



Att växtgeografien måste få ett godt försprång framför 

 insektgeografien, var emellertid nödvändigt. Sådana direkta 

 och entydiga dokument, som växtgeograferna ha t. ex. i torf- 

 mossarnas och kalktuffernas profiler, sakna ju i de flesta fall 

 insektgeograferna, och beträffande fjärilarna måste de väl alltid 

 undvara dem. Vid våra försök att bilda oss en föreställning 

 om vår insektfaunas utvecklingshistoria, dess invandrings- 

 vägar, invandringstider o. d. äro vi därför hänvisade till att 

 bygga på de erfarenheter, som frän växtgeografiskt hall 

 vunnits. Och det enda direkta kunskapsmaterial, vi ha att be- 

 arbeta, är kännedomen om insekternas nuvarande utbredning 

 inom och utom landet och fördelning inom utbredningsom- 

 rådet. 



Vore nu denna kännedom, åtminstone om insekternas ut- 

 bredning inom landet, något så när fullständig, så vore ju allt 



