124 FAUNA OCH FLORA 



pseudorelikter), af hvilka floran som bekant hyser en hel del, 

 för hvilka den höga temperaturen motväges af den torftiga 

 jordmånen och den starka afdunstningen. 



Då således insekterna i minst lika hög grad som växterna 

 äro beroende af klimatiska faktorer, bör man ju åtminstone 

 för de arter, som ha något så när inskränkt utbredning inom 

 landet, genom jämförelse med deras utomskandinaviska ut- 

 bredning kunna inom vissa gränser precisera deras invand- 

 ringstider. 



Och beträffande invandringsvägarna, så är det ju sant, att 

 för så starka flygare som en del insekter, bl. a. vissa fjärilar, 

 äro, invandringen kan ha skett språngvis och oberoende af 

 landförbindelser, men i regel måste vi väl ändå tänka oss, att 

 invandringen gått successivt och på samma vägar, som växt- 

 världen användt. 



Betrakta vi nu våra arktiska eller våra subarktiska fjärilars 

 utomskandinaviska utbredning, så möta vi genast det sedan 

 länge bekanta förhållandet, att många af dem förekomma i 

 Alperna och andra Mellaneuropas berg, medan de saknas på 

 det mellaneuropeiska låglandet eller där endast förekomma spar- 

 samt på alldeles särskildt gynnsamma lokaler. Så är t. ex. 

 förhållandet med följande dagfjärilar: Colias palceno, Lyccena 

 orbitulns och pheretes, Chrysophanus amphidamas, Argynnis 

 thore och påles, Melitcea aurelia, Erebia lappona och Hesperia 

 andromedce. För alla dessa, med undantag af den sistnämnda, 

 gäller, att de äfvenledes finnas i Centralasiens högland. Två 

 möjligheter till förklaring på deras nuvarande europeiska ut- 

 bredning finnas således. Antingen ha de vid istidens slut i en 

 sydligare invandringsström nått Alperna och i en nordligare öfver 

 norra Finland nått Sverige, eller också ha de under istiden lefvat 

 i det isfria området i Mellaneuropa och sedermera på större 

 eller mindre afstånd följt de tillbakaryckande jökelbrämen, dels 

 söderut till Alperna, dels norrut till södra Sverige. Hvilkendera 

 af dessa vägar en art inkommit, eller om den möjligen begag- 

 nat båda, kan, sålänge vi sakna fossila fynd, endast en nog- 

 grann kännedom om dess nuvarande utbredning afgöra. 



