IÖO FAUNA 'RA 



häraf. Enligt Kreischgauer skulle sedan den proekambriska 

 tiden Sydpolen ha bytt plats med nordpolen. Detta är ju tyd- 

 ågot annat än pendulationsteorien, men det märkvär- 

 är, att den slingrande linie, efter hvilken enligt Kreischga- 

 >ydpolen skulle ha vandrat, något så när sammanfaller 

 med den Reibi.-chka svängningskretsen och att båda författarne 

 - därom, att Ecuador och Sumatra äro eviga och oför- 

 änderliga troper, medan allt annat förändrar sin ställning till 

 solen. 



I rågar man nu, huru många svängningar jorden skulle ha 

 genomgått sedan den äldsta tid, från hvilken vi äga spår i 

 :i ingår, sa är svaret: så många som geologien har stora 

 Europa befann sig under palaezoiska tiden i polar- 

 och under den mesozooiska tiden i ekvatorial svängningsfas. 

 Under tertiärtiden drogos vi mot nordpolen, medan vi nu un- 

 der k\ artärperioden närma oss ekvatorn. Omslagen i pendel- 

 - 11 motsvarar växlingen mellan geologiska perioder. Och 

 minst två gånger ha vi genomgått en istid — en vid öfvergån- 

 gen mellan palaeozoiska och mesozoiska tiden och en på grän- 

 sen mellan tertiär- och kvartärtiden. Hvad beträffar sväng- 

 rlek är att märka, att en förskjutning af 10° 

 norr och 20° mot söder är tillräcklig för att förklara 

 skillnaden mellan den tropiska eocentiden och istiden. Reibisch 

 själl har emellertid senare beräknat förskjutningen mot norr 

 under i-tiden till endast 3,5°. Därvid är ju att ihågkomma, att 

 vid svängningen norrut landet samtidigt rest sig ur hafvet — 

 en grads förskjutning motsvarar en höjning af 200 meter — 

 ett förhållande ^>m förklarar temperatursänkningen. 



/erkad al den Reibischka teorien förelade sig nu Sim- 



roth den uppgiften att om möjligt under denna teori söka 



inrangera hela den samlade fonden af geologiskt, zoologiskt 



ooh botaniskt vetande. Helt naturligt kom han i egenskap af 



>vis inom djurlifvets område söka tillämp- 



; dert nya åskådningen. 



a innan han går till dessa undersökningar uppehåller 



han sig något vid vissa geografiska förhållanden, som ega 



