SMÄRRE Mil 'l »ELÄNDEN 



uppbära boet med den rufvande fågeln. Såväl boets belägenhet som 

 materialet, hvaraf del var byggdl gaf del en påfallande likhet med 

 ett stort ekorrbo, och min uppfattning var den, att del ursprungligen 

 varit ett dylikt bo, som vraken apteral till rede 



Ovanlig boplats för näktergal. I parken vid Alnarps landtbruks- 



institut hade i år en af de därstädes myckel talrika näktergalarne 

 lagt sitt rede inuti ett svarttrastbo, beläget i en hagtornshäck i 

 öfver 2 meter Iran marken. Näktergalsredet, som den g juni inne- 

 höll 5 agg, och hvilket som vanligt var byggdt af hufvudsakligen 

 torra eklöf i liera lager samt inuti beklädt med grässtrån, var n 

 väl inpassadt i svarttrastboet, men dock så, att man tydligt kunde 

 urskilja gränsen mellan det senares väggmaterial oeh det mera luc- 

 kert byggda främmande redet. Det egendomliga dubbelboet har 

 jag nu i min samling. 



Att näktergalen, som ju eljest bygger på eller nära marken, 

 gärna mellan de uppväxta rotskotten på en afbruten stubbe, i detta 

 fall byggt så högt och begagnat sig af en annan fågelarts bo för 

 bäddandet af sitt rede, kunde ej gärna bero på brist af andra lämp- 

 liga boplatser, då nämligen dylika finnas rikligt inom Alnarpsparken. 



Nötskrikans häckningstid, I litteraturen uppgifves i allmänhet 

 nötskrikan lägga sina ägg mycket tidigt, stundom redan i slutet af 

 mars men vanligen under april månad. Att emellertid åtminstone 

 undantag härifrån kunna förekomma, då denna fågel, häckar be- 

 tydligt senare, synes framgå däraf, att så sent som den 3 juni ett 

 nötskriksbo anträffades i närheten af Experimentalfaltet vid Stock- 

 holm, innehållande ungefär en vecka gamla ungar, samt den n juni 

 ytterligare ett bo med ännu ej slutrufvade ägg. Anmärkas bör, att 

 iakttagelser, som gjordes, ej gåfvo ringaste stöd för antagandet, att 

 de båda fågelparen hade häckat tidigare men fått sina första bon 

 förstörda. 



Det är visserligen sannolikt, att för de flesta fågelarter ägglägg- 

 ningstiden här i Uppland innevarande år blef något försenad på 

 grund af den kalla våren, men att denna skulle ha orsakat en fram- 

 skjutning af tiden för häckningen af öfver en månad, är dock knappast 

 troligt. 



Såsom en rätt egendomlig tillfällighet må nämnas, att i båda 

 de omnämnda bona funnos 2 rötägg utom resp. 3 ungar och 3 be- 

 fruktade ägg. 



Experimentalfaltet d. 31 aug. 1909. 



Pehr Bolin. 



Kungsfiskaren eller Isfågeln (Alcedo ispida) 



vistades senare delen af vintern 1860 — 61 vid Tingsrydsån, strax 

 ofvan sjön Tiken i Kronobergs län. Följande vinters, 1861 — 62, senare 

 del vistades en dylik vid samma vattendrag, cirka 35 kilometer 



