2 88 FAUNA OCH FLORA 



något tyngre, ty dess innehåll utgöres hufvudsakligen af ägg- 

 hviteämnen och kolhydrater, båda tyngre än vatten, och dess 

 membram innehåller kiselsyra under en eller annan form. 



Schött anser att denna olikhet i vikt kan tänkas utjäm- 

 nad pa flera sätt, bland annat genom en förstoring af cell- 

 ytan utan att det organiska innehållet ökas och genom assimila- 

 tionsprodukternas beskaffenhet. 



Ett faktum är också, att flertalet af planktonväxter hafva 

 ytan enormt förstorad, samt att genom assimilationsverksam- 

 heten ämnen bildas, hvilka äro lättare än vatten, t. ex. oljor, 

 fett etc. Därtill är det sannolikt, att tyngden regleras genom 

 ämnesomsättningens större eller mindre liflighet, hvilket kan 

 bero af temperaturen i olika vattenlager, ljusintensiteten m. m. 

 Härigenom kan en jämvikt ernås, som förebygger, att växten 

 sjunker för djupt eller att den höjer sig för högt upp mot 

 hafsytan, hvilket ej heller är till förmån för densamma. 



Min planktonväxterna hafva äfven andra medel till sitt för- 

 ande, hvarigenom sväfningsförmågan i hög grad befordras. 

 Sålunda bilda många alger ett slem, som sammanhåller en 

 eller mänga celler i oregelbundna klumpar, t. ex. Phccocystis 

 (fig 25), ett algsläkte, som träffas i oerhörda massor på ytan 

 af nordiska haf. Andra organismer, t. ex. peridineer, hafva 

 om ett eller flera piskformiga, rörliga gissel en viss rörelse- 

 Förmåga, hvilket naturligtvis i hög grad underlättar sväfvandet 

 i vattnet. 



Var kunskap om dessa encelliga växter, hvilka utgöra 

 hafvets egentliga »urnäring», är tyvärr ännu äfven från syste- 

 matisk synpunkt allt för ofullständig. Det är mig därför 

 omöjligt att här anföra de viktigare af dem i någon godkänd 

 systematisk ordning. Jag nödgas inskränka mig till att här 

 nedan omnämna de mest betydelsefulla typerna, och jag föl- 

 jer därvid öfverhufvud den tyske botanisten Schutt i hans 

 arbete om Nationals» planktonväxter. 



