2 q6 fauna och flora 



hamnområdena. Ute i de öppna hafven visa de sig hufvud- 

 sakligen på gränsområdena mellan olika hafsströmmar. Normalt 

 är fördelningen i det stora hela likformig och organismernas 

 täthet och sammansättning växla blott inom vida zoner, mot- 

 svarande de klimatiska förhållandena. 



Utan att här uttala någon som helst egen åsikt om möj- 

 ligheten eller omöjligheten att uppnå det stora mål, som 

 Hensen satt sig före, har jag velat lämna dessa meddelanden 

 uteslutande för att förklara ändamålet med de oerhördt tids- 

 ödande beräkningar, hvilka måste ligga till grund för här nedan 

 anförda siffertal, hvilka jag letat fram ur en rätt omfattande 

 litteratur. Genom att anföra dessa siffror har jag velat gifva 

 ett begrepp om den hafvets rikedom på urnäring så exakt, som 

 det i närvarande stund är möjligt, hvilket ju vid detta tillfälle 

 är hufvudsak. 



Siffrorna må sålunda här först tala: 



Genom att på olika, mer eller mindre aflägsna platser i 

 södra Östersjön tagit »stickprof» har Hensen beräknat, att under 

 en □mils yta ned till 20 meters djup lefva omkring 100 bil- 

 lioner copepoder, hufvudnäringen för strömming och sill. 



Under december månad har man funnit, att i Kielerbuk- 

 ten 2 kub. -meter vatten innehåller 8 kub.-centimeter organismer, 

 hvilkas antal beräknas uppgå till 5,7CO,000, nämligen 5,000,000- 

 peridineer, 630,000 diatomaceer, 80,000 copepoder, 7,000 infu- 

 sorier och 3,C00 andra djur. 



1 Matomaceerna äro ytterst talrika i Östersjön. Sålunda 

 har man räknat ut, att i mars månad en kub.-meter vatten 

 ni rymmer 45 millioner af Clicetoceras och dessutom 100 millio- 

 ner af Rhissosolenia semispina. Hvarje droppe Östersjövatten 

 innehåller några diatomaceer. 



Emellertid växlar antalet efter årstiderna. I april räknade 

 man i en 20 meters hög vattenpelare under en [^meters yta 

 endast 44,500 individer af Ceratium, men den 16 oktoder samma 

 år funnos i samma volym 147,951,200 individer. 



Slutligen vill jag anföra ett enda exempel, som visar Hen- 

 3ätt att beräkna urnäringens» vikt och omsättning. Han 



