SMÅ BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM GOTLANDS FAUNA 79 



ser äro hans egna, något som ock framgår af det sätt, hvarpå 

 iakttagelser och fabler äro blandade om hvarandra. Några 

 exempel. 



Murkryparen till en början tror jag, att författaren gjort 

 klokt i att utesluta. 



Hvar på Gotland är spillkråkan allmän? 



Har författaren någonsin sett en morkulla lyfta med sin 

 unge i klorna? Själf har jag aldrig sett annat än, att honan 

 bär ungarne mellan de nedåtsträckta benen. 



Kärrsnäppan påstår författaren vara tämligen allmän och 

 som stöd härför eller kanske bara för häckningen anför han 

 det enda fynd af denna fågel, som jag gjorde 1907. 



Författaren påstår, att bland andra tämligen eller rätt 

 allmänna fåglar är äfven P. auritus. Såvidt jag kunnat finna 

 häckar han endast i Muske och Mangelmyr sammanlagdt högst 

 10 par. Kan detta berättiga förf. att påstå honom vara rätt 

 allmän? Likaledes torde vara väl djärft att påstå, att St. minuta 

 är allmän, då man faktiskt får söka rätt betydliga sträckor för 

 att få ihop 20 par. 



Eftersom författaren skrifver om Gotlands fåglar borde 

 han väl tala om, huru Sillgrisslan häckar på Karlsöarne. Om 

 författaren där låter hissa ned sig skall han finna, att griss- 

 lorna icke här häcka längre ned i bergen utan på en höjd 

 af 20 — 30 m., där bergets hela höjd icke når 40 m. När har 

 författaren på Karlsöarna träffat ägg af sillgrissla i april? För- 

 fattaren påstår, att tör.dens ägg äro ovala, ja sådana finnas, 

 men det är icke regeln. Ehuru mindre skarpt päronformiga 

 än sillgrisslans hafva de dock en tydlig päronform. Vidare sä- 

 ger författaren om törden: »Till boet flyger han högt, eljest 

 efter vattenytan.» Ja, stackare, han skulle nog ha svårt att 

 komma upp till sitt ägg i den 40 m. höga branten, om han ej 

 höjde sig från vattenytan. 



Broder Hasselgren, lyd mitt råd, gif icke ut några fler 

 zoologiska arbeten! 



Östersund den 2 februari 1910. 



