146 FAUNA OCH FLORA 



att välja några alldagliga exempel, förhållandet mellan binike- 

 masken, spolmasken, lefvermasken, trichinen, oändligt många 

 andra att förtiga, och de s. k. värddjur, i hvilka de lefva. Värd- 

 djuret lämnar parasiten bostad, föda och allt, som behöfves 

 för lifvets uppehälle, utan att af sin otacksamme gäst få något 

 annat i ersättning än sjukdom och ej sällan död. Men den 

 parasitiska sammanlefnaden har också sin nackdel för de 

 parasitiserande djuren, i det att de under tidernas lopp i så 

 hög grad tillpassat sig för detta egendomliga lif, att de 

 förlorat så att säga all själfständighet och gjort sig helt och 

 hållet beroende af värddjurets befinnande och lif. 



Till en viss grad kan ju också detta sägas om de orga- 

 nismer, hvilka, för att ernå bättre utsikter att med framgång 

 kämpa ut lifvets strider, ingått bolag eller symbios, ty det är 

 uppenbart att redan i ordet bolag ligger ett visst band, men 

 denna boja är själftagen och synes ej verka tryckande på någon 

 af bolagsmännen, ity att de båda draga nytta af föreningen. 



Symbios mellan djur och växter. 



Det har redan länge varit kändt, att en hel del djur af 

 högst olika systematisk ställning i sig härbärgera chlorophyll 

 eller bladgrönt, ett ämne som man ansett endast tillkomma 

 växterna och för hvilkas lif det har den allra största bety- 

 delse. Ty det är genom detta ämne växten får förmågan att 

 under solljusets inverkan ur omgifningen upptaga oorganiska 

 beståndsdelar och öfverföra dessa till organiska föreningar 

 t. ex. stärkelse. Härvid frigöres syre, som kommer den dju- 

 riska organismen till godo. Djuren åter äga ej denna förmåga 

 utan äro begränsade till att upptaga färdigbildad organisk 

 näring under förbrukande af syre och afgifvande af kolsyra. 

 Med ett ord, växten bildar organisk substans, förbrukar kol- 

 syra och producerar syre; djuret åter förtär den så bildade 

 organiska substansen, konsumerar syre och producerar kolsyra. 

 Så försiggår ju ständigt kretsloppet inom naturens stora hushåll. 



Men hvarifrån härleder sig då det chlorophyll, som träffas 

 hos en del djur, och huru förhålla sig djuren till ett för hela 



