276 FAUNA OCH FLORA 



tationsperiod med omkring 12° medeltemperatur i augusti och 

 september. Och då det sydbaltiska området vid denna tid 

 säkerligen hade ett mycket utprägladt kontinentalklimat, är det 

 ingenting som hindrar, att julitemperaturen afsevärdt kunnat 

 öfverstiga 15°, medan t. ex. septembertemperaturen ej nådde 

 högre än att jämnt och nätt tillåta hasselns existens. Och för 

 steppelement är säkerligen den höga sommartemperaturen den 

 viktigaste. Men äfven en så låg lufttemperatur i juni som 15° 

 bör ha varit tillräcklig för flertalet af de här afhandlade xero- 

 fila relikterna och sannolikt äfven för steppelementen i floran 

 under en tid, då luftfuktigheten säkerligen varit mindre, insola- 

 tionen från en mera molnfri himmel däremot större än i nuti- 

 den, och då inga kylande hafsvindar drogo fram öfver de vida 

 kalkstepperna, hvilkas marktemperatur därför säkerligen minst 

 uppgick till de nuvarande 30 å 40 graderna. 



Den möjligheten må ju hållas öppen, ehuru jag f. n. håller 

 den för mindre sannolik, att en del mera köldömma former af 

 alvarets xerofila fauna och flora kunnat inkomma under ancy- 

 lustidens yngre skede, så framt det nämligen af kommande 

 undersökningar skulle visa sig, att det sydbaltiska området 

 äfven då utgjorts af större och med kontinenten sammanhäng- 

 ande landmassor. Till denna tid ha vi däremot säkerligen att 

 förlägga invandringen af det på Öland starkt representerade 

 ekelementet i fauna och flora äfvensom sannolikt hufvudmassan 

 af hvad som går under namnet bokelement, ehuru landbryggan 

 redan var uppbruten, när boken hann fram till Kalmarsunds 

 kust. Men detta är en annan historia. 



Det kan måhända väcka förvåning, att i det föregående 

 ingen hänsyn är tagen till den möjligheten, att de xeroterma 

 alvarformerna skulle ha kunnat inkomma under vår sista xero- 

 terma period, den subboreala, från hvilken tid Sernander da- 

 terar vår mest utpräglade stepprelikt, Stipa pennata, jämte 

 andra xerotermer. Sernander anser dock, att dessa mycket 

 väl kunnat inkomma både under ancylustiden och under den 

 subboreala tiden, men att de under den förstnämnda perioden 

 konstituerade xerotermformationerna sannolikt blifvit sprängda 



