SVENSKA FORSKNINGSRESANDE UNDER ÄLDRE TIDER lOQ 



finner författaren ej så många egendomliga växter, som han väntat 

 Egypten har, säger han, mest inplanterade växter, som trifvas 

 här förträffligt, men den egna floran är fattig. Herbariet växer 

 dock ansenligt, och särskildt bemödar han sig att få frön och 

 frukter, som skickas till Uppsala Botaniska trädgård för att där 

 planteras. 



Af djuren studerar han naturligtvis krokodilen, dess lef- 

 nadsvanor, men äfven dess anatomi. Han dissekerar och be- 

 skrifver d^n inre byggnaden och skingrar en del villfarelser 

 om det sagolika djuret. De egyptiska gräshopporna få sitt 

 kapitel ; han polemiserar med de författare, som ansett, att 

 uppgiften att Johannes åt gräshoppor skulle vara en fabel. 

 Tvifla de allt fortfarande oå denna uppgift, böra de resa >^til 

 Egypten, Arabien eller Syrien och hålla til godo en måltid 

 med Araberna, så skola de än i dag bland landets rätter få 

 et fat stekta gräshoppor». Ett par nya apor Cercocebus cuthiops 

 och Papio hamadryas) beskrifvas, \\k2i's>k faraokatten Ichneii- 

 nion), »et kreatur, som går i husen som katter». En noggrann 

 skildring af kamelen insändes till Vetenskapsakademien, och 

 till Vetenskapssocieteten i Uppsala skickades bland annat en be- 

 skrifning på »et slags Råttor, hvilka hafva hufvud som Hare: 

 nos, som Svin: kropp, som Råtta: svants, som Lejon; kunna 

 aldrig röra jorden med framfötterna, utan hoppa som Gräs- 

 hoppor», (Dipiis cegyptiaciisj. En del fåglar erhållas; de nya 

 beskrifvas, och andra studeras i lefvande lifvet. Särskildt ibi- 

 sen intresserar honom. Ödlor och ormar får han många. De 

 små gecko-ödlorna springa på vägarna öfverallt; en af dem 

 beskrifves särskildt såsom utblåsande et farligt gift med fötterna». 

 Ormarna har han blifvit ålagd att noggrant studera och särskildt 

 taga reda på, hvad de gamla menat med sina hemska skildringar 

 öfver »Haemorrhois, Dipsas, Aspis, Seps etc.,» men han säger 

 sig ej kunna få klarhet i de dunkla legenderna. Dock skild- 

 ras flera noggrant både till utseende och lefnadssätt. Nilens 

 fiskar äro egendomliga, men äfven från Röda hafvet och Medel- 

 hafvet har han former, som beskrifvas, särskildt sardinen och 

 sagfiskeji. Insekterna glömmas naturligtvis ej, framförallt my- 



