Om hvalarnes härstamning. 



Af 

 Einar Lönnberg. 



Föredrag på K. Vetenskaps-Akademiens högtidsdag den 31 mars 1910. 



f^^\\ j"//WS^^ edan Aristoteles hade en klar uppfattning om 

 att hvalarne ej voro fiskar, utan att de anda- 

 des med lungor och födde lefvande ungar, 

 som de gåfvo mjölk till att dia. Men trots 

 ■g^^^^g^l detta och trots det stora anseende, som 



[^' .^^^édBS Aristoteles åtnjöt och som gjorde honom 



till högsta auktoritet på det naturvetenskapliga området 

 under många århundraden, räknades hvalarne ej blott af den 

 stora allmänheten utan äfven af de vetenskapliga skriftställarne 

 till fiskarne under mera än 2,000 år efter den store grekiske 

 forskarens död. Visserligen frånskilde engelsmannen Wil- 

 LUGHBY (t 1672) hvalarne från fiskarne, då han höll på med 

 utarbetandet af ett verk om de senare, men då detta först 

 efter hans död kom att utgifvas af hans vän och medarbetare 

 Ray, vågade denne ej fullfölja Willughby's uppslag i denna 

 riktning. Han ville ej alltför mycket afvika från allmänna 

 uppfattningen och framlägga några paradoxa meningar, sade 

 han, och därför räknade han hvalarne till fiskarne. Det blef 

 sålunda Linné förbehållet att år 1758 definitivt öfverföra hva- 

 larne från fiskarnes till däggdjurens klass. 



Orsakerna till detta sega fasthållande af en felaktig upp- 

 fattning af hvalarnes natur är att söka i deras lefnadssätt och 

 deras kroppsform. Alla hvalar tillbringa hela sitt lif i vatten, 

 och i samband härmed förete de i hela sin organisation en 

 mängd af tillpassningar, som vid flyktigt betraktande delvis 



