246 



FAUNA OCH FLORA 



jgpo — 01. Fjäll em mel: Uovre, Gudbrandsdals- och Österdalsfjäl- 

 len med vandring åt olika häll. 

 1891 Åkersork: Trondhjemstrakten och Nordland. 



1891 — 92. Skogslem mel: Kristianiatrakten, Ringerike, Valders, 



Rondsfjorden. 

 1894—95. Åkersork: Södra Norge (isynnerhet Bergens stift) och 

 Nordland. 

 Skogslem mel: Trysils-trakten, 

 Fjäll em mel: Alla södra Norges fjälltrakter. 

 1895. Me 11 an sork: Gudbrandsdalen. 

 1897. Åkersork: Gudbrandsdalen — Nomdalen. 



1902. Skogslemmel: Kristianiatrakten och vid Randsfjorden. 

 1902 — 03. Fjällemmel: Trondhjemsfjällen, Nordland uppemot 



Tromsö. 



1903. Skogssork: Samma trakter som 1883 och 1887. 

 Rödbrun sork: Tromsö amt. 



1904. Gråsidig sork: Finnmarken. 



1906. Skogssork: Hattfjälldalen, Vefsen och Rånen. 

 Åkersork: Öfre delen af Österdalen och stora delar af 



Nordland. 

 Fjällemmel: Norra Helgeland Tromsö- och Finnmarkens 

 amt och här och där söderut. 

 1Q06 — 07. Rödbrun sork: Finnmarken och vid Tromsöfjorden. 



1907. Gråsidig sork: Finnmarken. 



1909. Mellansork: Finnmarken. 



1909 — 10. Fjällemmel: Sydliga högfjällen från Jotunheimen till 

 Valders och alla västfjällen till Kristiansand. 



1910. Rödbrunsork: Västftnnmarken ned till Malangen. 

 Mellansork: Finnmarken. 



Men ehuru visserligen af ofvanstående framgår, att lem- 

 mel- och sorkåreu inträffat vid olika tider på olika trakter, och 

 sålunda de lemmelätande fåglarna kunnat flytta sin verksamhet 

 delvis inom denna halfö, får man ej någon verklig öfverblick 

 öfver, huru förhållandena i sin helhet gestaltat sig här, förr än 

 äfven från vårt eget land uppgifter kunnat erhållas, som sprida 

 mera ljus öfver saken. Med nöje mottagas därför sådana upp- 

 gifter af denna tidskrift för att publiceras. 



Red. 



