98 FAUNA OCH FLORA 



vetenskaplig precision af assistenten vid kgl. preussiska biolo- 

 giska anstalten på Helgoland, d:r Hugo Weigold, ett arbete, 

 som ledde till många intressanta resultat och tyvärr af nöd- 

 vändigheternas makt alltför snart blef afbrutet. Äfven andra 

 tyska fyrar lämnade material till dessa studier. I detta sam- 

 manhang förtjäna också de utmärkta observationerna vid Vo- 

 gelwarte Rossitten på Kuhrische Nehrung att ihågkommas. I 

 England har man redan länge begagnat sig af den kunskap, 

 som på denna väg står att vinna, och i Danmark äro fyrmäs- 

 tarna tjänsteenligt förpliktigade att tillvarataga och insända 

 hufvud, vinge och fot af hvarje störtad fågel. Detta blott som 

 ett par exempel, tillräckliga att visa, att vi, innan kriget lade 

 sin förlamande hand öfver Europa, voro ganska väl rustade att 

 angripa flyttningsproblemet i den mån detta låter sig göra ge- 

 nom studiet af de längs kusterna dragande fåglarna. Och vi 

 måste hoppas, att den dag ej skall vara för aflägsen, då det 

 internationella forskningsarbetet åter i fred skall kunna ut- 

 vecklas. 



Vi skola nu ett ögonblick betrakta, hvilka upplysningar vi 

 kunna afvinna vid fyrarna och liknande orter anställda iaktta- 

 gelser, och huru dessa sistnämnda lämpligast böra utföras. 



Den sedan gammalt vanligaste metoden att studera fåg- 

 larnas flyttningar är att insamla anteckningar angående olika 

 arters första ankomstdag till skilda orter. På detta sätt kunna 

 vi också, i synnerhet om vissa förutsättningar beträffande dessa 

 orters antal och observationernas exakthet fyllas, få synner- 

 ligen värdefullt material till belysande af en del sidor af flytt- 

 ningarnas förlopp. Erhålla vi nämligen tillräckligt mångårigt 

 material, för att sätta oss istånd att fastslå respektive fågel- 

 arters medelankomstdag till dessa orter, blir det en ganska 

 enkel sak att kartografiskt framställa såväl geografiskt som 

 temporärt dessa fågelarters successiva fördelning vid ankoms- 

 ten öfver det undersökta landområdet. Och jämförelsen med 

 de olika årsmaterialen låter oss å andra sidan få en inblick i 

 den variation det funna normalförloppet kan undergå samt gif- 

 ver oss möjlighet att vid jämförelse med meteorologiska kart- 



