flyttfAgelsobservatioxer vid svenska fyrar 



99 



bilder utfinna de faktorer, som positivt eller negativt påverka 

 flyttningarna Likväl kunna de sålunda insamlade iakttagelserna 

 icke ensamma belysa flyttningsförhållandena. Då vi med deras 

 lijälp vilja rekonstruera flyttningsbilden för ett år eller en serie 

 af år är det endast genom sammanställningen af uppgifterna 

 tVån en mångfald punkter, som vi kunna sluta oss till den tid- 

 rymd inom hvilken ankomsten skedde, och variationen af flytt- 

 ningens styrka inom denna tidrymd, i det vi som utgångspunkt 

 antaga att ökandet af ankomstdata inom en vis period betyder 

 starkare flyttningsintensitet och minskandet däraf motsatsen. 

 Fig. 1 illustrerar denna sak gällande starens ankomst i Sverige 

 under 1914 och 1915. I horisontell led är ankomsttiden afsatt i 

 femdagarsperioder i vertikal led antalet antecknade ankomster. 



Fig. 1. Staren (Sturmis viilgarisl Arikomstdata i femdagars- 

 perioder (pentaderj. 



Vi se här tydligt huru från det ensamma datum i penta- 

 den 31. \~A. II ankomsterna successivt ökas till 22 — 26. IV., 

 då de efter nådd kulmen åter aftaga i antal och vi anse oss 

 på goda grunder kunna antaga att flyttningsintensiteten för- 

 håller sig proportionellt härtill. I kartografisk framställning 

 kommer samma material att visa ankomstens geografiska sida, 

 att utmärka de landområden, som efterhand tagas i besittning 

 af de anländande fåglarna. Figur 2 visar ett par detaljer af 

 dylik framställning. Dessa gälla nu endast 1914 och, som jag 

 förut påpekat, är det först genom att beräkna medelankomst 

 ur en följd af år, som vi kunna få allmängiltiga värden. 



Så mycket än denna bearbetningsmetod är ägnad att gifva 

 en klar schematisk bild af ankomstförloppet, att åskådliggöra 

 dess skeende i tid och rum. dess intensitet och variation, åter- 



