FAUNA OCH FLORA 



stå likväl frågor, som iakttagelserna af den första ankomsten 

 ej ensamt kunna lösa, äfven om vi med afseende på exakthet 



kunna få dem aldrig så tillfreds- 

 ställande. 



Och just här kunna vi hjäl- 

 pas af observationer vid fyrarna. 

 Hvari ligger då skillnaden mellan 

 de vid dessa gjorda antecknin- 

 garna och dem inifrån landet? 

 Jo, framför allt däri, att vi aldrig 

 inne i landet kunna iakttaga ge- 

 nomflyttningen. Vi se när den 

 första fågeln eller fågelskocken 

 ankommer till en viss ort, vi få 

 ett ankomstdatum, men vi veta 

 hvarken om genomflyttande fåg- 

 lar draga fram öfver orten, kan- 

 ske till och med rasta där, eller 

 med hvilken intensitetsvariation 

 en dylik genomflyttning sker. Ett 

 \/n \^-^~xj n fS exempel. Till Uddevalla kom 1914 



den första staren den 1 1 mars. 

 Med detta veta vi ej huruvida 

 öfver Bohuslän någon genomflytt- 

 ning sker af de starar, som se- 

 nare ankomma längre uppåt lan- 

 det. De på observationsorten bo- 

 fasta fåglarna förvirra med andra 

 ord flyttningsbilden. Undersöka 

 vi däremot iakttagelserna från 

 Pater Nosters fyr i Bohusläns 

 yttre skärgård, fmna vi genom- 

 flyttande starar observerade februari 2; mars 4, 15, 16, 19, 21, 

 23, 24, 25, 31; april 2, 7. Alltså en långt utdragen flyttnings- 

 period med afsevärdt stark intensitet under den period, då vi 

 nyss funno ankomsterna talrikast hopade i Sverige, hvaraf vi 



+ 27-31 — ♦^— 



Fig. 2. Femton dagar af starens 

 (Stiirnus vulgarisj ankomst 1914. 



