FLYTTFÄGELSOBSERVATIONER VID SVENSKA FYRAR I 03 



Riksniuseum, då med omgående meddelas artens namn. Lämp- 

 ligast är då att afsändaren, om lian har tlera fåglar af samma 

 slag, insänder den ena försedd med ett nummer och förvarar 

 den andra märkt med motsvarande nummer, tills han får veta 

 artens namn, då det ju sedan är lätt att minnas och vid annat 

 tillfälle känna igen fågeln. 



Af vad som ofvan sagts är det lätt förståeligt, att då år 

 1913 formulär till observerande af fåglarnas flyttningar började 

 utsändas från Riksmuseets Vertebratafdelning, jag med vissa 

 förhoppningar också hade mina ögon riktade på våra svenska 

 fyrar, vid hvilka hittills inget material af antydd art blifvit in- 

 samladt. Genom Kgl. Lotsstyrelsens välvilliga bemedling erhöll 

 också fyrpersonalen exemplar af dessa cirkulär, men redan 

 följande år insåg jag att dessa, som afse antecknandet af de 

 första och sista observerade exemplaren af vissa bestämda 

 fågelarter, ej voro tillfyllest, för att utnyttja alla de möjlighe- 

 ter, som borde finnas, och därför tillskref jag fyrmästarna vid 

 några af de fyrar, jag ansåg vara af största intresse, och upp- 

 manade dem att göra sina anteckningar på det sätt, som jag 

 redan här angifvit. 



Som ett resultat af denna anmaning hafva observationer 

 insändts från en del fyrar, och jag skall i det följande gifva en 

 första sammanställning af vissa delar däraf. 



Först är det mig likväl en angenäm plikt att bringa ett 

 erkänsamt tack till de herrar fyrmästare, ingen nämnd men 

 ingen glömd, som med sina iakttagelser bidragit till att öka 

 kännedomen om våra fåglars flyttningar! 



II. 



Sånglärkan, Alaiida arvensis L. 



Det är naturligtvis omöjligt och onödigt att med ett be- 

 gränsadt utrymme söka framställa hvarje antecknad detalj öfver 

 flyttningsförhållandena. Jag inskränker mig därför här till att 

 undersöka hufvuddragen af sånglärkans ankomst 1914 och 1915, 

 sådana de låta sig framställas ur ingånget observationsmaterial. 



