FLVTTFAGliLSOBSERVATIONHR VID SVENSKA IM<AK I 05 



Betrakta vi först tiden för sånglärkans ankomst till hela 

 Sverige under 1914, så finna vi de förhållanden, som åskådlig- 

 göras i fig. 3, a. och b. Ankomsterna fördelas inom en tid- 

 rymd, som sträcker sig från början af februari till slutet af maj. 

 Denna bild är mycket karakteristisk för de tidigt ankommande 

 flyttfåglarna, hvilkas mest utpräglade form just sånglärkan är. 

 Den långdragna formen på ankomstdiagrammet tyder på en 

 ankomst, så snart de klimatiska förhållandena det medgifva i 

 vårt lands sydligaste delar och ett brottande med den tidiga 

 vårens växlande värmeförhållanden, tills temperaturen nått en 

 sådan höjd, att den äfven i sina minimilägen ej verkar lifshäm- 

 mande för fågeln. Fig. 3 g. visar temperaturen i södra och 

 mellersta Sverige' i femdagarsperioder. Vi se här hur tempe- 

 raturen från att ha legat under fryspunkten höjer sig i penta- 

 den 26—30 jan. till plusläge. I nästa period sker en ökning 

 med + 3.1 grader eller från nästföregående pentad räknadt med 

 6,4 grader, alltså ett inom 10 dagar skeende synnerligen starkt 

 uppspringande. Utan att af detta fall i och för sig vilja skapa 

 orsakssammanhang, vill jag dock påpeka, att just i perioden 

 för denna sista värmeökning äro de första ankomsterna att 

 anteckna. Ännu i tre pentader ha vi en medeltemperatur, hvars 

 höjd sedan ej nås under hela mars, och i midten af dessa (febr. 

 10-14) visar sig en stark anhopning af data. Öfverhufvud- 

 taget är det karakteristiskt: hastigt uppspringande af temp. 

 från minusläge till afsevärdt plusläge — hastigt inträdande och 

 brant stigande ankomstkurva. I mars inträder som sagdt en 

 minskning i temp. Fortfarande äro dock antecknade spora- 

 diska ankomster. Mars 7 — II gör värmekurvan en brant sänk- 

 ning till — 2, 4, i nästa pentad finnas blott två ankomster an- 

 gifna. Från den 17 mars äro vi åter i plusläge. Den ökade 

 lifaktighet i sånglärkans ankomst, som otvifvelaktigt följde, är 

 ej märkbar i ankomstkurvan. Därför nämligen^ att på många 

 orter lärkan anlände först i februari, försvann under köldperio- 

 den i första hälften af mars och sedan åter visade sig. An- 



^ I den här använda inledningen har jag, för att få en enhetligare begräns- 

 ning af inorfologiskt samhöriga områden, hänfört Kopparbergs län till Norrland. 



