30 FAUNA OCH FLORA 



eller mättnad tydligen ofta för såväl människor som djur norm- 

 gifvande för förtärandet eller ratandet af viss föda. Är veder- 

 börande hungrig, stryker äfven det med, som är mindre väl- 

 smakande eller t. o. m. smakar illa, men i halfmätt eller mätt 

 tillstånd tages blott det, som är mera välsmakande. Det är 

 också lättbegripligt, att ett djur kan minnas, om en sak genast 

 vid förtärandet smakar väl eller illa, däremot är det svårare 

 att fatta, att ett djur skulle ställa större eller mindre grad af 

 indigestion, som inställt sig kortare eller längre tid efter förtä- 

 randet, i samband med det förtärda. 



Förutom sådana ägg, som verkligen äga afhållande eller 

 afskräckande egenskaper (vare sig nu de bero på indigestibi- 

 litet eller dålig smak), skulle också en del äggsorter skyddas 

 genom »mimicry» (härmning). Swynnerton tager då mimicry 

 i den meningen, att det är en efterhärmning (åstadkommen 

 genom naturligt urval af lämpliga variationer) af en mer eller 

 mindre afskräckande art (»modellen»), som utbildats hos en 

 för angrepp mera utsatt art (den härmande). Det kan också 

 tänkas, menar han, att två lika »afskräckande» arter kunna 

 härma hvarandra, hvarigenom möjligheterna att inpränta de af- 

 skräckande egenskaperna hos fienden fördubblas. Såsom en 

 »härmgrupp» (»mimetic association») betecknar förf. samman- 

 fattningen af »modellen» och dem, som efterhärma honom. 



Svårigheten att afgöra, huruvida en likadan äggfärg, som 

 uppträder hos olika arter, skall kunna tydas som en härm- 

 ningsprodukt eller ej, framhålles emellertid af förf. Han erinrar 

 t. ex. därom, att läggandet af hvita ägg hos en mängd fåglar 

 kan vara ett ursprungligt förhållande, ehuru han är böjd att 

 antaga, att det i vissa fall beror på härmning, alldenstund han 

 funnit åtskilliga hvita ägg motbjudande för experimentdjuren 

 och tillika ju hvitt är en utmärkt varningsfärg för ägg lagda i 

 ett mörkt hål.^ Vidare framhåller han, att i många fall likhet 

 hos ägg måste bero på blott och bart slump eller coincidens, 

 ty äggens färg och mönster variera inom så trånga gränser, 



'■ F. ö. kan det vara nyttigt för föräldrarne själfva att se äggen för att und- 

 vika att skada dem, då de komma in i boet. 



