BETYDELSEN AF FÅGELÄGGENS FÄRG 29 



gon hypotes, som skulle vara mera plausibel. Då han förut sysslat 

 mycket med insektätande fåglar och deras afsmak eller för- 

 kärlek för olika slag af insekter, uppstod hos honom den tan- 

 ken, att fågelägg af olika arter eventuellt kunde för äggätande 

 djur vara af olika smaklighetsgrad eller möjligen i vissa fall 

 rent af motbjudande och att sålunda deras olika grad af syn- 

 lighet, och därmed äggfärgen, skulle kunna förklaras på ana- 

 logt sätt, som man försökt med afseende på insekter, särskildt 

 fjärilar. 



Ägg af olika fågelarter smaka olika, det är ett faktum, som 

 bekräftats af flera personer, men människans smak är ju inga- 

 lunda normgifvande för djurens uppfattning i detta afseende. 

 SwYNNERTON sägcr sig ej vilja påstå, att några vissa slag af 

 ägg äro oätbara. Tvärtom menar han, att alla slags ägg ätas 

 åtminstone i vis.sa fall, men han tror, att vissa slag ratas of- 

 tare än andra. Ej heller vill han hålla före, att alla äggätare 

 göra skillnad mellan ägg af olika slag, men om hans teori 

 skall vara bärkraftig, är det nödvändigt, att ett betydligt antal 

 äggätare göra det. Han säger sig ej vilja framkasta, att äg- 

 gens färg, lukt eller ens nödvändigtvis smaken i och för sig 

 skulle innebära skydd. Det verkliga skyddet tror Swynnerton 

 ligga i svårsmältbarhet i olika grad, och han menar, att denna 

 egenskap kan motverkas »genom tillräcklig magverksamhet, 

 som finnes särskildt hos en tom mage, och kraftigare hos en 

 halffylld än en fylld sådan». Färg och lukt tänker han sig 

 blott sätta äggätaren i stånd att igenkänna (utan att knäcka) 

 ägg, som han förut gjort bekantskap med och om hvilka han 

 vet, att han f. t. ej är hungrig nog att kunna smälta, hvarför 

 åsyn och lukt äro nog för att väcka en känsla af afsmak. 



Det kan ej nekas, att det synes något långsökt att antaga, 

 att en äggätare skall vara i stånd att bedöma, huruvida ett 

 ägg af visst slag hos honom framkallat indigestion i ett visst 

 mättnadsstadium, men ej i ett annat. Detta synes alltså vara 

 en svag punkt i denna teori. Det förefaller därför lämpligare 

 att tillskrifva äggens olika smak afgörandet, om det i visst 

 fall ätes eller ej. Smaken är ju också i samband med hunger 



