Betydelsen af fågeläggens färg. 



Referat af 

 E. L, 



^^i^SIiF '1 äf de äldsta teorierna rörande betydelsen af 

 pg|JI^^„i,i fågeläggens färg är den, som först lär ha upp- 

 ,,^^^^" uppställts af Hewitson år 1838. Denna, som 

 jD|j||^MMi|man oupphörligen finner upprepad, samman- 

 |pr-P1j^T^^2^^ä^^^'' hvita ägg med häckandet i hål. En 

 ii^är'^^ri^^lr_^-iannan teori af Mc Aldowie (1886) antager, att 

 äggskalets pigment från början tillkommit såsom ett skydd 

 mot solstrålarnes inverkan, men sekundärt fått betydelse såsom 

 skydd genom öfverensstämmelse med omgifningen. Enligt denna 

 teori skulle mängden af pigmentet i äggskalet stå i direkt för- 

 hållande till den solljusstyrka, för hvilken den utsattes. Här- 

 till anmärker C. F. M. Swynnerton, hvars framställning i »The 

 Ibis»^ här skall refereras, att denna teori visserligen stödes af 

 det faktum, att hålbyggare ofta ha hvita ägg och vidare att vissa 

 fåglars t. ex. kajans och lunnefågelns ägg förefalla att ha 

 bleknat, om de jämföras med närsläktade, ej hålbyggande fåg- 

 lars ägg. Men å andra sidan ha ej tropiska fåglars ägg 

 någon allmänt stark pigmentering. Mot denna teori strida 

 äfvenledes så uppenbara fakta som t. ex. att Cossypha nata- 

 lensis (en rödstjärtlik fågel) lägger mörkt pigmenterade, näkter- 

 galslika ägg i ihåliga träd i den täta skogens mörka gömslen, 

 men att stålfläckdufvan (Chalcopelia afra) och musfågeln (Colius 

 striatus) lägga hvita eller gräddfärgade ägg ej blott i öppna 

 bon, utan därtill i fristående, hälft bladlösa små träd eller bus- 



' Hft. 4, 1916. 



