SriDKkA VARA SANCI' AHLARS I.ÄTKN 



05 



Hvarje suiiii iiatiii\'äii, som vill bedrifva ckt angenäma 

 studiet af fåglariu'^ kitcii. kan med stor liUtliet skaffa sig de 

 härför erforderliga hjälpmedlen. 



F()r att erhålla grundlig kännedom om fåglarnc^ lat» n :ii 

 det nödvändigt att uppteckna de gjorda iakttagelserna. Om 

 man ofta kan bestämma en fågel till arten genom dess läte, 

 så är detta icke alltid f()rliallandet och en uppmärksam iakt- 

 tagare skall lätt finna, att t. ex. icke alla trastar och lärkor 

 följa samma motiv som andra individer af samma art, och man 

 kan få ganska stort nöje genom att uppteckna särskildt vackra 

 motiv och strofer. Af mesar, särskildt svart-mesen, hr)r man 

 så många olika rop och drillar att forskaren knappt kan lära 

 sig dem. Upptecknar man ej desamma, blir denna rikedom på 

 sångformer oss ej fullständigt bekant. 



Genom att vinnlägga sig om att skriftligt fastställa det 

 hörda blifva vi tvungna att noggrannare skärpa vår iakttagelse- 

 förmåga och då märka vi, hvad som mera sällan eller oftare 

 höres, då fåglarne genom möjliga anledningar förändra sina 

 läten. Visserligen brukar man i handböcker af det vanliga 

 slaget ange fågelläten endast genom en följd af stafvelser, 

 men detta kan icke alltid tillfredsställa oss, knappt kan man 

 af sådana anteckningar märka om ljudet är utdraget eller kort, 

 om de längre tonerna äro riktade uppåt eller nedåt, hvilken 

 tonhöjd de hafva i förhållande till hvarandra, af allt detta hör 

 man intet och dock är just det melodiska innehållet i fågel- 

 sången hufvudsaken. 



Några fågelläten kunna förvillande likt härmas genom 

 munnen eller fågelpipan, alltså också musikaliskt bestämmas. 

 Redan hos Anastasius Kirchner (1650) är kuku ropet, trastar- 

 nes sång och näktergalens visor etc. många gånger med noter 

 återgifna. Bättre och raskare lyckas man med en schematisk 

 notering, om man anger de kortare ljuden medelst punkter, 

 de längre med streck, de vibrerande med en rad af närliggande 

 punkter eller medelst våglinjer. Uppåt eller nedåt riktade ton- 

 rörelser antydas genom att skrifva tecknen för dessa toner 

 ofvanför eller nedanför skrifraden. Till exempel kan tjäna: 



