III. M. l-RIKS, Kir OCH ANNAT (»M IINN.V.A I.OKIAF.IS 6() 



Spolia Botanica sivc Plantiv rariorcs f^cr Sniolaiuiiam, Scanuwi 

 et Roslagiam observatw et cmimcratn'. Han hade da kommit 

 till insikt om att hade Campamila och Niimmnlarin ej iliT. 

 passande släktnamn hu" denna växt, och >om något annat 

 ej äniui blif\it puhliceradt, ansäg' han sit; h()ia bilda ett nytt. 

 Fnll af tacksamiiet mot sin välgörare Oi.. KMi)bi-;ck d. v., t(">re- 

 slog han därför namnet Rudbeckia och hänvisade beträffande 

 släktdiagnosen till sina handskrifna Fiindamenta botanica. Väx- 

 ten uppgafs vara fnnnen i Smaland \id Hallaryd och Pjetteryd, 

 i Uppland sällsynt, i Närke och Lappland ytterst ymnigt samt 

 i Roslagen rikligt. Det dröjde emellertid ej länge, innan han 

 härntinnan ändrade åsikt; då Rudbeck den 29 juli 1731 cele- 

 brerade sin namnsdag», frambar han till honom såsom ett 

 »ödmjukt offer» en liten botanisk uppsats, hvari han gaf den 

 ståtliga syngenesist, som än så kallas, namnet Rudbeckia. 



Hvilken orsaken var till denna ändring, kan väl ej med 

 absolut säkerhet angifvas, men med all sannolikhet berodde 

 den på en allt lifligare uppväxande önskan, att denna lilla 

 täcka växt en gång skulle få bära hans eget namn. I den 

 Linn KS lefnadsskildring, som af mig blifvit utgifven, har (del. I, 

 s. 92) påpekats, att redan i dagboken öfver Lapplands-resan 

 (1732) på ett ställe (den 29 jun. g. st.) namnes Linruca, och det 

 tillägges, att det var första gången, som detta namn blifvit 

 användt. Detta är dock ett misstag. Vid en i dessa dagar 

 företagen förnyad granskning af ett Linnean Society i London 

 tillhörigt manuskript (Fiindamenta botanica Vol. IV), som är 

 dateradt den 24 Juni 1731, uppräknas bland de släkten, hvari 

 de gamles (särskildt tourneforts) Campamila borde uppdelas, 

 äfven Linncea, och i ett annat, visserligen odateradt, men 

 säkerligen minst lika gammalt manuskript frågar han: »livad 

 gemensamt hafva Campanula och Liwiua, hvilken likhet i det 

 yttre utseendet?», hvartill svaras: »alldeles intet (plane nihil), 

 och dock för Tournefort bägge tillsammans såsom Cam- 

 panulcB-». 



Såsom nyss nämnts, företog Linné 1732 sin lappska resa, 

 och därunder hade han rikligt tillfälle att se och ytterligare 



