i-.iNAk w Aiii.(;ki-.N : in^i-kii.u som sji Ki»u.\issi'Kii).\ki. 13 



enligt cMi aiiiciikaii^k (.'iitomologs beräkning en ötVervintraiide 

 flughoiKi frän lUmi 1 iiuij till den 15 septenibei" kan gif\a iipp- 

 hof till en alkonnna, luais tal ai- 19-siffrigt, sa vcjre det väl 

 märkvärdigt, om inte älven den mest sentimentale djnrväns 

 känslor gentemot »xintertlngorna^ sknlle tV')i"häidas. 



Af sttMie biologiskt intresse äro dock de tall, da de sjuk- 

 domsalstrande organismerna genomgå en del af sin utveckling 

 som endoparasiter i insekterna och således i de flesta fall en- 

 dast kunna öfverföras till människor eller högre djur genom 

 insekternas sting. Det är klart, att härvid endast insekter med 

 stickande och sugande mundelar kunna komma i fråga, och i 

 det följande skall omnämnas sädan sjukdomsspridning genom 

 myggor, sticktlugor och vägglöss. 



De egentliga myggornas familj (Ciilicidce) har den tvif\el- 

 aktiga äran att lämna den största kontingenten 3 släkten 

 (Ånopheles, Ciilex och Stegomyw) och ett stort antal arter — 

 af de sjukdomsspridare, om hvilka här är fråga. Och den 

 sjukdom, för hvilken deras betydelse är mest bekant, är mala- 

 rian, den tropiska klimatfebern, sumpfebern, frossan eller hvilka 

 andra namn den i olika former och i olika trakter bär, denna 

 härjande febersjukdom, som ensamt i det brittiska Indien släc- 

 ker 5 millioner människolif årligen, och som just i tropikernas 

 fruktbaraste, vattenrikaste och yppigaste trakter såsom bar- 

 barismens främste och jättestarke allierade» bekämpar den eu- 

 ropeiska kulturen. Det vi kalla de svartes värlsdel», skrifver 

 Ross, »borde kallas malarians världsdel; under århundradens 

 lopp ha civilisationens vågor, som öfversvämmat och befruktat 

 Asien, Europa och Amerika, förgäfves brutit sig mot dess döds- 

 bringande kuster.» Till och med i ett land med så tempere- 

 radt klimat som Italien angriper malarian årligen 2 millioner 

 och dödar 15,000 människor, och högt uppe i vår kalla nord 

 kräfver ju frossan stundom offer. 



Som sjukdomen hufvudsakligen uppträder i sumpiga trak- 

 ter, har man länge antagit, att den ledde sitt ursprung från 

 giftiga dunster, som uppstiga ur träsken. Härpå syftar också 

 dess namn (ital. mala aria dålig luft). Ar 1880 gjorde 



