254 



FAUNA OCH FLORA 



De till Riksmuseum öfversända kranierna voro af 4 näbbmöss 

 (Sorex aratieus) och 3 åkersorkar (Microtus agrestis). Själfva hjärn- 

 skålen var mer eller mindre krossad hos alla utom en af de sist- 

 nämnda men käkpartierna hela hos alla. Det är ju intressant att 

 se , huru en så stor fågel som lappugglan häller till godo med så 

 små djur som näbl)möss. Ei72ar Löimberg. 



Huru finner vipan sin föda? 



I tidskriften •Naturen» framhåller Jens Zetlitz Kielland såsom 

 sin åsikt att vipan hufvudsakligen ledes af hörseln, då hon söker 

 efter sitt byte under jordytan (maskar, larver, insekter), och fångar 

 det genom att borra ned näbben i marken. I samband härmed 

 framkastar han såsom sannolikt, att vipans tofs skulle tjäna som 

 något slags ljudförstärkningsa}:)parat. 



So^vcrbys Smahufvudhval i Bergens hamn. 



Den 21 juni i år fångades enligt meddelande af J(ames) G(rieg) 

 till tidskriften »Naturen» en unge af ofvannämnda hval i Bergens 

 hamn. Den var blott 2,45 m. lång och således helt ung. Förmod- 

 ligen hade den ])ä något sätt förirrat sig från moderdjuret och 

 kommit vilse ])å detta för den ödesdigra sätt. 



Rådjurets parningstid. 



Under elgjakt med ledhund i trakten af Konga, Högbo, den 

 14 sepl. 1908 hördes på förmiddagen några egendomliga ljud, som 

 af en närvarande, erfaren tysk jägare Lauer Potsdam, förklarades 

 vara rågetens parningsläte. 



Terrängen var mycket tät, öfvervägande löfskog. Hr Lauer bör- 

 jade med ett händelsevis medtaget »bladningsinstrument» (för lockande 

 af rådjur) härma rågetens brunstläte och inom några få ögonblick 

 kom råbocken framstormande genom småskogen för att dock ögon- 

 blickligen vid åsynen af jägarne kasta om och åter försvinna. Hr 

 Lauer, som har stor erfarenhet om jakt på rådjur med ifrågavarande 

 slags lockinstrument, kunde ej nog uttrycka sin förvåning öfver sä 

 sent inträffad brunst. 



Bland andra åskådare af denna tilldragelse kan nämnas krono- 

 länsman Frans Wieslander, Tingseryd, känd som intresserad och 

 erfaren jägare. I vanliga fall uppgifves rådjurets jxirning inträffa i 

 slutet af juli och i augusti. 



Arvid K nöp pel. 



Korpens nutida fJirekonist i Sverige. 



I Kolthoffs uj)psats >0m förändringar i Svenska fågelfaunan 

 under det sist förflutna halfseklet >, införd i zoologiska studier, till- 

 ägnade professor T. Tullberg, L7ppsala 1907, läses sid. 158: »Corvus 

 corax L. Korpen, som ännu på 1860-talet flerstädes i det inre af 



