SVENSKA FORSKNIXGSKKSANDE FRÄN' ÄLDRE TIDER 59 



man »vatii, tevatii, caffe och vin». Vinodlingen är också 

 en luifvLidnäring kring Kap, och naturligtvis besöker Thun- 

 BEHG Constantia, där de berömda hvita och röda constantia- 

 vinerna beredas. Han ligger där i tlera veckor »för at i neiden 

 botanicera och at skjuta en myckenhet vackra capska foglar 

 til Europas Cabinetter». 



Det är för öfrigt ganska torftiga skildringar man får om 

 växtlifvet. Det ser ut, som skulle den ifrige botanisten varit 

 rädd att trötta icke-botanici med sin vetenskap, och det 

 är endast sådant, som är dugligt till människans nytta, som 

 omnämnes här i reseskildringen. De mer vetenskapliga frå- 

 gorna lämnas till behandling i facklitteraturen. Några exem- 

 pel ur högen: Roten af Bryonia africana nyttjades såsom et 

 Kräkemedel af Landtmannen, infunderad i vin eller bränvin 

 purgei"ar den väl. Geraniiim ciiciillatiim, en välluktande ört, 

 brukades såsom et emollierande medel, inlagd uti passar. 

 Qvistarne af oljoträdet (Olea europceai sattes för lammen at 

 ätas. Borbonice cordata' bladen brukades til Thé på landet. 

 Kukumakranka (Gethyllis) kallades fröskidan af en växt, som 

 i sanddunerne utom staden stod nu (under vintern) utan blad 

 och bloma. Denne fröskida var af en fingers längd, hade en 

 angenäm lukt och räknades för en delice för Fruntimren. 

 Frukten af Brabejiim stellatinn, en stor buske vid bäckarne, 

 kallad vilde castanier, brukas af Hottentotterne at ätas och af 

 landtmannen stundom i stället för Caffé. Yttre skalet af fruk- 

 ten aftages, och bitterheten utdrages i vatn; sedan kokas, 

 brännes och stötes den som Caffé. Piper capense nytjades på 

 flere ställen, som et magstyrckande medel, i stället för annan 

 peppar och Fagara capensis gjorde hos månge god verkan uti 

 Vädercolik samt Lamhet. Saften af Mesembryanthemiim edule 

 brukades invärtes emot Dysenterie och Torsken hos barn, ut- 

 värtes, at stryka öfver Bran sår. Salicornia friiticosa växte 

 vid själfva hafsstranden och brukades oaktadt sin saltaktige 

 smak, med olja och ättika tillagad, såsom sallat» m. m. m. ni. 

 medicin- och hushållsekonomi. Det är som att läsa »Råd från 

 allmänheten > i våra tidningar under nu gångna svårår, där 



