JOHAN AXEL PALMEN f I37 



rade har P. dock kraftigt befordrat äfven dessa forskningar i 

 Finland. Redan år 1889 hade han sålunda grundlagt den för- 

 sta zoologiska stationen i Finland på Lovö i Esbo socken i 

 Finska viken 12 km. från Hälsingfors. P. hade för detta ända- 

 mål på egen bekostnad hyrt en fiskarstuga, till hvilken för som- 

 maren fördes nödiga instrument, apparater och reagenser från 

 universitetets zoologiska institution i Hälsingfors. Vid denna 

 provisoriska station arbetade under sommaren 1889 dåvarande 

 magistrarna K. M. Levander och D. A. Wikström. Denna 

 sommarstation var, oafsedt en del afbrott, i verksamhet till år 

 1900. Palmen började emellertid se sig om efter en lämpligare 

 plats för en permanent större zoologisk station och lyckades 

 äfven finna en sådan i Tvärminne by i närheten af Hangö. 

 Här köpte han nödig mark och lät uppföra laboratorier och 

 bostäder för de vetenskapsmän och studenter, som ville arbeta 

 vid stationen. Det vetenskapliga arbetet där kunde taga sin 

 början år 1902. Med aldrig tröttnande intresse ledde och ord- 

 nade Palmen själv alla praktiska anordningar och arbeten vid 

 stationen och bistod de där arbetande vetenskapsmännen och 

 studenterna med råd och dåd. I sitt testamente har Palmen 

 till universitetet i Hälsingfors donerat Tvärminne zoologiska 

 station för att där upprätthålla en vetenskaplig inrättning som 

 hittills. 



Jag har redan tidigare nämnt, att Palmens zoologiska 

 forskning slagit in på tvenne huvudbanor, nämligen den geo- 

 grafiska och den genetisk-morfologiska. Medan den senare 

 riktningen dominerade under den senare hälften af 1870- 

 och förra hälften af 1880-talet, har den förra därefter åter gjort 

 sig mera gällande. Likasom flera andra biogeografer, såsom 

 t. ex. Ragnar Hult och Gunnar Andersson, har Palmen små- 

 ningom utsträckt sitt intresse från sitt biologiska specialom- 

 råde till geografins hela vidsträckta forskningsfält, fastän han 

 aldrig framträdt som geografisk forskare. Ar 1887 tog Palmen 

 initiativet till en stort planlagd naturvetenskaplig expedition 

 till Kolahalfön, i hvilken utom honom själf bl. a. deltogo geolo- 

 gen W. Ramsay och botanisterna V. F. Brotherus och A. O. 



