SMAKKE MEDDELANDEN I43 



känna i^en. Någon gäng kan man få höra tofslärkan, flygande 

 på en VISS höjd öfver marken och fladdrande med vingarna, fram- 

 bringa sin sång, som visserligen inte kan mäta sig med sänglär- 

 kans men som likväl utgör en angenäm omväxling i denna. 

 Gasverket, Göteborg den ■*/! 1919. 



Axel Hall. 



Till frågan 0111 dubbcltrastens häckning. 



På grund af notis i Fauna och Flora, h. 6, 191 8, får jag om- 

 nämna, att jag flera gånger funnit dubbeltrastens bo lågt ned i 

 smärre ungträd eller stubbar. Så '^^|^ 191 5 å Stenhällan i Bodums 

 socken i Ångermanland, där bo med 3 nästan orufvade ägg låg 

 1 m. från marken i en liten (2 m. hög) margran (större träd fun- 

 nes invid liksom vid alla följande fall) ogh -"/r. 191 o å S. Sten- 

 hällans kronopark i Bodums socken, där bo låg i V2 ni. upp i ung- 

 gran. Det senare boet innehöll 2 nyss kläckta ungar jämte 2 ägg. 

 Dagen därpå — efter starkt snöfall — var boet fylldt med snö. 



Den ^^l» 1910 fann jag å samma plats bo c:a 4 m. upp i en 

 ihålig c:a 5 m. hög stubbe. Stubben var öppen upptill och spruc- 

 ken, så att remnan tjänade som ingångsöppning. Ett ägg av 4 

 var sprucket — måhända sönderfruset vid kylan och snöfallet ^^jh 

 — ^7"- I^^" ^h 1918 fann jag likaledes ett bo inuti en stubbe. 

 Det var vid Vuolusjärvi, 3 mil norr om Kiruna — sålunda mycket 

 nordlig häckplats — och innehöll 5 ägg under kläckning. Stubben 

 var endast c:a i Vi ni. hög, ihålig och sprucken och boet låg c:a 

 I ni. från marken i den vida hålighet, som bildats och som var 

 öppen upptill. 



Jag har i år två talgoxar, som sedan 24 december dagligen 

 besöka min veranda och äta af de skogsfåglar, som jag har hän- 

 gande där. Ett par hjärpar ha blifvit illa åtgångna, men äfven en 

 tjäderhöna ha de lyckats plocka på ett par ställen. Det är tro- 

 ligen första gången talgoxen visat sig här i Kiruna. 



Kiruna den 10 mars 191 9. 



Sune Hederström. 



Något om sidensvansarnas dräkter. 



I Dansk ornithologisk Förenings Tidskrift 11. Aargang, haft i. 

 fmnes en synnerligen sakrik uppsats angående sidensvansens bio- 

 logiska förhållanden af H. Tho. Z. Schaaning, där bland annat 

 författaren i tvenne tabeller noggrant framställer lackspetsarnas 

 storlek och antal samt i öfrigt vingarnas och stjärtens teckningar 

 och färger hos äldre och yngre fåglar. Bland det mest intressanta 

 i denna uppsats är påvisningen, att lackspetsar i stjärten, som äro 

 sä sällsynta — jag har haft tillfälle att under årens lopp studera 

 ett par hundratal sidensvansar under deras vintervandringar, och 



