2 20 FAUNA OCH FLORA 



svalan rätt talrikt i skifferbranter ^ på nordsidan af fjället 

 Pekkasuohna ej långt från Kuokimmuodka». Jag känner ej 

 personligen till de boplatser, som af Lektor Heintze anförts 

 för »klippsvalor», men i stort sedt synas de lappländska och 

 jämtländska ligga inom fjällskiffrarnas område. 



Af hvad som ofvan anförts, torde framgå, att »klippsva- 

 lorna» åtminstone i regel för sin häckning valt platser af en 

 viss geologisk beskaffenhet, som är för dem gynnsam, och att 

 deras utbredning är sammanfallande med de områden, där 

 berggrunden utgöres af sedimentära bergarter, som gifva upp- 

 hof åt väggytor med många utstående kanter, hyllor o. s, v. 



Tager man geologien till hjälp, så torde äfven den andra 

 frågan kunna besvaras med ja. Mot slutet af den stora in- 

 landsisens afsmältning'-^ låg landisen kvar som en bred tunga, 

 som i norr sträckte sig nästan öfver hela svenska Lappland 

 från nuvarande riksgränsen och ut öfver norra delen af Bott- 

 niska viken. Längre söderut aflägsnade sig landisens västra 

 kant mer och mer från nuvarande vattendelaren (i stort sam- 

 manfallande med nutida riksgränsen) och lämnade en remsa 

 isfritt, delvis af isdämda sjöar upptaget landområde sträckande 

 sig genom västra delarne af Lappland, Jämtland och Härje- 

 dalen samt norra Dalarne och Värmland i samband med det 

 likaledes isfria nutida Norge. Öster härom låg som sagdt 

 landisen, men den bildade äfven en barriär i söder, i det den 

 där krökte sig mot väster och gick tvärs igenom södra Norge. 

 Under ett något senare skede, under Ancylussjötiden var land- 

 istungan smalare och lämnade en bredare isfri sträcka i norra 

 Sveriges västra del. Klimatet var nu också bättre, så att man 

 väl torde kunna antaga, att Hirimdo iirbica om somrarne kunde 

 lefva och trifvas äfven i de norra delarne af vårt land, i den 

 mån som det var isfritt. I Norge kunde de säkert lefva, och 

 därifrån ha de ock kunnat inkomma i det område af Norrland, 



"■ Kurs. af E. L. 



-' Se »Tafl. 4» i G. De Geeks : »Om Skandinaviens geologiska utveckling 

 efter istiden». Stockliolni 1896. 



