Om istidens inflytande på skogarnas 

 sam nnansätt ning. 



Af 

 Anton Sörlin. 



liiflZ^-^^ förhållande, som sedan lång tid tillbaka 

 ,; väckt vetenskapsmännens, och kanske speciellt 

 ■ forstmännens uppmärksamhet, är, att Europas 

 flora, jämfördt med andra geografiskt mot- 

 svariga onn-åden å norra lienn'sfären, är på- 

 :-7;^1^^rU-^i fallande fattig på trädarter. Med tanke på den 

 nationalekonomiska sidan af saken har man också sökt öka 

 detta antal genom införande af en hel del utomeuropeiska 

 arter och i samband därmed uppställt frågan om orsaken till 

 nämnda förhållande. 



Om man jämför ex. Nordamerikas växtvärld med Europas 

 så faller det genast i ögonen att den förra har en mycket större 

 artrikedom och dessutom ofta en tydligt starkare årstillväxt 

 hos de enskilda individen. Antalet ekarter är sålunda i Europa 

 20, i F. S. 50, tallarterna nå i Europa knappt öfver 10-talet 

 men i F. S. finnes 40, enbart i Kanada, 15 konifercr. Nu har 

 ju F. S. en betydligt större utsträckning än Europa, men skill- 

 naden emellan dessa siffror är för stor för att denna förklaring 

 skall räcka. Bland dessa amerikanska växter finnas en hel del 

 släkten, som fullkomligt saknas i de europeiska skogarna, ex. 

 hickory (Carya) med nio vittspridda arter, Magnolia med 7 

 hufvudarter, plataner med 3, Katalpa och Seqnoia med 2 arter, 

 Liriodendron, Sassafras och Liqiiidambar luardera 1 för att 

 nämna några af de mest kända. En hel del af dessa ameri- 



