LINNÉS BETYDELSE FÖR DEN SVENSKA FAUNAN lO^ 



först i dessa dagar befordrats till tryck, visar, att den ännu ej 

 24-årige studenten Carolus Linn.€US kände till ej mindre än 

 160 svenska fågelarterna oafsedt tamfåglarne. Men för att rätt 

 kunija uppskatta detta bör man minnas, att vid den tiden ej 

 funnos några museer ej heller några handböcker om Sveriges 

 fåglar, som kunde tjäna till vägledning för studierna. Utan all 

 den kunskap om Sveriges fåglar, som Linné vid den tiden för- 

 värfvat, var baserad på egna iakttagelser i naturen och stu- 

 dier af RuDBECKS fågelplanscher' jämte de tillämpningar af 

 utländska författares knapphändiga latinska diagnoser, som 

 kunde göras på svenska förhållanden. Men just detta förträff- 

 liga lilla manuskript utgjorde det frö, hvarur sedan hela vår 

 (och föröfrigt medelbart alla andra länders) faunistiska littera- 

 tur uppspirade. Linnk medförde det under sina resor till olika 

 delar inom landet och försåg det med nya tillägg i den mån, 

 som han lyckades göra nya fynd och rikta sin kännedom om 

 den svenska fågelvärlden. Under den första af Linnés mera 

 betydande resor inom landet, den lappländska, vidgades hans 

 vetande om vår djurvärld i mycket hög grad. Man märker af 

 hans resebeskrifning huru vaket han iakttog allt och hui"u han 

 med fulla drag njöt af naturens härligheter, lärkans drillar och 

 trastens sång. Redan på Medelpadsgränsen började han göra 

 bekantskap med den nordiska faunan, i det att han där såg 

 ett par dalripor vid landsvägen. I Ångermanland fick han till- 

 fälle att se och beskrifva harren och insåg, att den hörde till 

 laxfamiljen. I Nordmaling hörde han talas om tordmulskolo- 

 nien på ön Bonden, hvilken just nu för kort tid sedan frid- 

 lysts. Redan då skattades kolonien på ägg, och Linné uttryc- 

 ker sin förundran öfver, att en fågel, som blott lägger ett ägg, 

 kan hålla sig uppe i antal. Under hela resans fortgång 

 gjordes alltjämt talrika observationer och anteckningar om 

 allehanda djurformer, deras födoämnen, fiskarnes lektid o. s. v. 

 Ja, en del dissektioner utfördes t. o. m., såsom t. ex. af bäfver 



^ Dessa, som voro handmålade, finnas ännu till största delen i behåll i De 

 Geer'ska biblioteket vid Leufsta samt i en kopia i Uppsala universitetsbibliotek. 



