NAGKA FAUNISriSKA STUDIICÄMNHN FÖR SOMMARlvN 93 



Groddjureiis förekomst behöfver än mera studeras. Föga 

 har gjorts för den saken sedan Sven Nilsson skref sin fauna. 



Hvar förekommer löfgrodan? Finnes den annorstädes än 

 i Skåne? 



Huru gestaltar sig utbredningen af åkergrodan? 



Den nyligen i vårt land på Öland funna långbensgrodan 

 (Råna agilis) förekommer den äfven i andra delar af Sverige 

 än Kalmar län? 



Finnes klockgrodan ännu kvar i Skåne? 



Lökgrodan uppgifves i den äldre litteraturen ha anträffats 

 utom i Skåne äfven på Gottland. På senare tid kännes intet 

 fynd mer än det i denna tidskrift omtalade från trakten vid 

 Råå i Skåne. Finnes den äfven annorstädes? 



Huru långt går den vanliga paddan mot norr? 



Finnes grönfläckiga paddan norr om Häradsskär i Öster- 

 götland? 



Finnes stinkpaddan annorstädes än i Skåne, Halland och 

 Bohuslän? 



Huru är det ställdt med groddjurens utbredning i våra skär- 

 gårdar? Hvilka arter kunna själfva uthärda bräckt vatten 

 och hvilka kunna i dylikt uppföda sina larver. 



Huru långt gå de båda vattenödle-arterna mot norr? 

 Många flera liknande spörsmål skulle kunna uppställas till 

 besvarande, men de redan nämnda torde dock kunna gifva an- 

 ledning till ett urval af studieämnen för sommaren efter olika 

 håg och fallenhet samt passande för olika delar af vårt land. 

 Genom att upptaga ett eller flera af dessa spörsmål och all- 

 varligt ägna tid åt deras samvetsgranna besvarande skarpes 

 iakttagelseförmågan, och en naturvän skall blifva i tillfälle att 

 vidga sitt eget vetande på samma gång som han kan rikta 

 kunskapen om vårt lands djurvärld med intressanta rön. Denna 

 tidskrift ställer sig gerna till förfogande för publicerande af 

 dylika, och redaktionen är villig meddela de upplysningar, 

 som möjligen kunna önskas. Såsom redan framhållits skall 

 hjälp med bestämning beredvilligt lämnas, om material insän- 

 des till Riksmuseum. Smärre däggdjur kunna bäst inpackas 



