144 FAUNA OCH FLORA 



Hvarifrån komma nu alla de nötkråkor, som efter vissa tids- 

 perioder öfversvämma norra och mellersta Europa och hvilka äro 

 orsakerna till dessa massinvandringar? 



Fåglarnas existens beror på tillgången af föda, och dä denna 

 tryter, måste ju fåglarna vandra till andra trakter, där bättre tillgång 

 på föda linnes. Detta är ju den vanliga tolkningen. Dock har man 

 på senare tider uppställt andra teorier för nötkråkans flyttningar. 

 Professorn d:r H. Simroth i Leipzig har i Ornithologische Monat- 

 schrift XXXIII, N:o i, sid. 6i och följ. i en intressant af handling 

 »Ueber die Ziige des sibirischen Tannenkrähers» ett antagande, att 

 nötkråkans vandringar skulle stå i samban J med solfiäcksperioderna 

 och pendulationsteorien.^ Professor Simroth antager, att regelbundna 

 växlingar i vårt klimat äga rum hvart elfte år och att kottbildningen 

 och frösättningen hos den i Sibirien förekoinmande ceml)ratallen 

 (Pinus zembra) skulle vara beroende häraf. Att cembratallens söta 

 frön utgöra nötkråkans förnämsta kost i Sibirien är ju allmänt kändt. 

 De år, då massbildning af nämnda frön äga rum, skulle enligt Prof. 

 Simroth en stor del nötkråkor utvandra. Detta är ju stridande mot 

 den gängse uppfattningen angående de fröätande fåglarnas vandrin- 

 gar. Man ser till exempel vår nordiska sidensvans, som under de 

 år rönnl)ären förekomma i stor mängd i Norrland, icke företager 

 någon flyttning söderut, men däremot då rönnbären saknas, siden- 

 svansar anträffas långt ned i mellersta Tyskland. Där riklig föda 

 finnes för de fröätande fåglarna där stanna de. Egendomligt är 

 om nötkråkan skulle utgöra ett undantag. 



Prof. Simroth uppräknar vidare de år, då nötkräkans vandringar 

 skulle hafva iakttagits och angifver det sista året vara iSg8. Såvidt 

 jag har mig bekant, så ägde stor invasion rum hösten 1900, då jag 

 mottog en mängd exemplar från skilda delar af provinsen. 



Nötkråkornas massinvandring är i Sverige iakttagen mest höste- 

 tid och i Tyskland vintertid. Frågan blir då: hvilken återväg taga 

 dessa fåglar under vårflyttningen? 



Cembratallen ^ finnes i stora skogar å Alpernas sluttningar och 

 i Karpaternas bergstrakter, och här öfvervintrar en stor del nöt- 

 kråkor. Vårflyttningen härifrån går väl antagligen öfver mellersta 

 Ryssland längs Ural till Sibirien. 



Egendomligt är att årsperioderna för cembratallens frösättning 

 sammanfalla på ett ungefär med tiden för solfläcksperioderna. I 

 Prof. Simroths afhandling finnes mycket, som talar för att nötkrå- 

 kans vandringar skulle kunna sättas i samband med solfläcksperio- 

 derna, men den strider mot den allmänna regeln för fåglarnas flytt- 

 ningar. Såväl Brehm som Naumann hafva en motsatt åsikt mot 

 Prof. Simroth. 



^ Die Pendulationstheorie von Prof. D:r H. Simroth. Konrad Grethleins 

 VerLig, Leipzig 1907 



^ Die Bäume und Sträu;her des Waldes in botanischer und forstwis- 

 senschaftlicher Beziehung von Gust. Hempel. Professor der Frostl. Produk- 

 tionslehre an der K. K. Hochschule in Wien etc. und Karl Wilhelm Prof. der 

 Xaturgeschichte etc. I Abt., Theil II, sid. 178. Wien und Olmiitz. \'erlag 

 von Ed. Hötzel. 1889. 



