HVARIFRAX HÄRSTAMMA TAMHONSEN 37 



vis på Indiens samfärdsel med västligare länder, men någon 

 säkerhet härför finnes ej. 



Emellertid enligt de nämnda författarne fanns det tamhöns 

 i Mesopotamien för omkring 7,000 år sedan, men de kommo 

 ej till Kina förr än 4700 år senare och äro ej med visshet 

 kända från Indien förr än ytterligare åtskilliga sekler senare. 

 Detta, mena de, gör det omöjligt att antaga Indien som tam- 

 hönsens ursprungsland, hvilket de i stället anse vara att söka 

 i Centralasien. Tvärtom, de öfver stora delar af Indien, Sunda- 

 öarne o. s. v. utbredda djunglehönsen (Gallas bankiva) påstå 

 de helt enkelt vara afkomlingar efter förvildade, dit införda 

 höns. Ett faktum är, att höns lätt förvildas i tropiska och 

 subtropiska länder i synnerhet på öar, där de ej ha så svåra 

 fiender. Likaså återgå tamraserna i dylikt förvildadt tillstånd 

 fort nog efter några generationer till ett utseende, som liknar 

 bankivahönsens. Det är också troligt att förekomsten af vild- 

 höns på en del ställen, t. ex. Filippinerna, beror på, att malajerna 

 infört höns, som sluppit lösa och förvildats. 



Härifrån och till antagandet, att alla vildhöns af bankiva- 

 typen öfver stora delar af indiska och indomalajiska regionen 

 skulle vara förvildade ättlingar af de tamhöns, som införts af. 

 dravidafolken vid deras invasion i Indien, är dock ett mycket 

 långt steg. 



Man plägar urskilja fyra vilda, nu lefvande arter af släktet 

 Gallas. Af dessa är G. varius, som är hemma på Java, Lom- 

 bok, Flores m. fl. öar i Ostindien, den mest afvikande från de 

 andra genom sin ej tandade kam, oparigt slör raidt på halsen 

 samt 16 fjädrar i stjärten. De tre andra ha tandad kam och 

 pariga slörflikar samt 14 stjärtpennor. Af dessa är G. sonne- 

 rati i västra indiska halföns södra och centrala delar mest olika 

 till färgen, ty den har de långa fjädrarna på halsen och manteln 

 tvärbandade i svart och hvitt. G. lafayettei på Ceylon har de 

 samma långa fjädrarna gula med svart spolstreck och bröstet 

 orangerödt samt kammen gul med blott röd kant. Gallus 

 gallus (1. G. bankiva) slutligen har hals- och mantelfjädrarna 

 orangeröda eller orangegula och bröstet svart. Den finnes i 



