36 FAUNA OCH FLORA 



ålder och från Abydos väster om Nilen midtemot Thebe. Den 

 är ristad på skiffer och är mera af hönsfågeltyp med två vårt- 

 lika upphöjningar på hufvudet och en rund ring nedanför öron- 

 trakten. De båda förra tolkas som kam, och ringen som skägg 

 eller slör. Det är ju möjligt, att denna tolkning kan vara 

 riktig, men det skulle måhända också kunna tänkas, att denna 

 bild skulle kunna föreställa en pärlhöna och i sådant fall en 

 dylik af arten Niimida ptilorhyncha. Den främre af de som 

 kam tydda vårtorna skulle då kunna tänkas motsvara det 

 knippe af grofva borst, som dessa pärlhöns ha vid näbbroten, 

 och den bakre hornet eller hjälmen, som mycket varierar i 

 storlek hos olika raser af nämnda art. Pärlhönsen ha för- 

 öfrigt också skägg- eller slörflikar på sidan om hufvudet. Bland 

 andra djur, som förekomma på de ifrågavarande skifferplattorna, 

 namnes särskildt giraff. Detta kan möjligen vara ett stöd för 

 antagandet, att pärlhöntolkningen är riktig, ty där giraffer före- 

 komma, där finnas i regel också pärlhöns. 



Stubbs och Rowe hålla emellertid på sin tydning och vilja 

 anse den omnämnda skifferfiguren som en tamhöna, som in- 

 förts till Egypten med den invasion till detta land, som ägde 

 rum omkring år 4400 f. Kr. från Väst-Asien. Det folk, som 

 då eröfrade Egypten, förde äfven med sig andra asiatiska hus- 

 djur och kulturväxter såsom hvete och korn och kunde alltså 

 också haft höns med sig. Om nu de gamla eröfrarne af Egyp- 

 ten, som eventuellt ditfört hönsen, kommit från länderna kring 

 Eufrat och Tigris, skulle man alltså kunna spåra hönsen till- 

 baka till Mesopotamien. De citerade författarne anse, att hön- 

 sen varit domesticerade där redan omkring 5000 år f. Kr. 



Från den tiden känner man intet om Indien. Enligt J. 

 Kennedy är det antagligt, att samfärdsel pågick mellan Indien 

 och Babylon mellan år 700 och 300 f. Kr., men den kunde ju 

 ha börjat förr. Omkring det 7:de århundradet f. Kr. visar sig 

 ett tydligt orientaliskt inflytande på grekisk konst. »Swatsika-» 

 eller swastika(?)tecknet, hak-korset med rätvinkligt böjda arm- 

 spetsar, och tuppfigurer börja att bli vanliga på vaser och dy- 

 likt. Det är möjligt, säga Stubbs och Rowe, att detta är be- 



