HVARlrUAN HÄRSTAMMA TAMHÖNSEN 35 



skapen oni tanihönsens ursprung. 1 en graf frän 7:de årli. t'. 

 Kr. vid Tharros på Sardinien, som då var en phenicisk koloni, 

 har nian fuimit ett jaspis-sigill med afbildning af två män i 

 egyptisk klädedräkt, en lotusblomma och en tupp. På terra- 

 cotta föremål från Nildeltat var en pojke lekande med en tupp 

 ett favoritämne för afbildning under 500-talet f. Kr. Men vid 

 denna tid voro åtskilliga olika nationaliteter representerade i 

 denna trakt, så att detta lämnar egentligen blott den upplys- 

 ningen, att höns då voro vanliga där. 



1 den gamla egyptiska hieroglyfskriften betecknades «-lju- 

 det med en bild, som synes föreställa en kyckling. Den har 

 också tolkats såsom en dylik af den store egyptologen H. 

 Brugsch P.ascha. Detta «-tecken lär ha kommit i bruk redan 

 omkring 4400 f. Kr. och en bild, som de båda citerade engelska 

 författarne afbilda från omkr. år 3460 f. Kr. liksom äfven en 

 annan från omkr. år 2600 f. Kr. visa otvetydigt en unge af en 

 hönsfågel. Det är ju dock intet bevis, för att det skall före- 

 ställa en tamkyckling, men de nyssnämnda författarne anse 

 detta för gifvet, ty de säga, att ingen annan liönsfågel lär ha 

 kunnat tjäna till modell åt de gamla egyptierna. Man skulle 

 dock möjligen hunna tänka på de i Afrika inhemska pärlhön- 

 sen, som förekomma äfven i Nildalen och troligen förr funnits 

 längre norrut än nu, liksom åtskilliga andra djurformer. Äfven- 

 ledes tinnes en Ammoperdix-avt i Egypten. 



Några bilder af fullvuxna höns lära ej förekomma bland 

 de gammalegyptiska föremålen förutom två, som af de nu 

 citerade författarne tolkas såsom sådana. Båda lära härstamma 

 från tiden före 4400 f. Kr. Det ena är en slags »statyett» af 

 grönglaseradt lergods, som visar en klumpig fågel med en 

 påse under hakan. Den, som först beskref detta föremål, an- 

 såg det vara en pelikan, men Stubbs och Rowe mena, att det 

 är en höna och att påsen föreställer skägget eller slöret på en 

 dylik. Det måste dock erkännas, att det kräfves lika mycket 

 fantasi och välvilja för den ena som den andra tolkningen och 

 något bevis för tillvaron af höns i Egypten vid den tiden får 

 man ej häraf. Bilden nuniro två är som sagdt ungefär af samma 



