294 



FAUNA OCH FLORA 



Fig. 4. 



Detta förutsätter en särskild styrka hos de fanstrålar, som 

 bilda denna pensel. 



Hvad nu den förra typen af strålstympning angår, är det 

 värdt att framhålla, att här är fråga om en mycket utpräglad 



afstötningsprocess. Man kan jämföra 

 förhållandet med hvad man kallar 

 brämfällning hos fåglarna, fastän denna 

 senare tillhör en yngre fjäder än den 

 förra, en frisk nykommen sådan, alltså. 

 Fig. 4 visar en nyutvuxen fjäder, i 

 spetsen svart eller blå, därunder hvit. 

 Det mörka partiet är i afstötning (bräm- 

 fällning), d. v. s. vissa strålar ha redan 

 afstötts. Nu är att märka, att detta 

 sker för att den hvita färgen hos fjädern skall komma till 

 synes. Härigenom framkallas hos fågeln en hvit ring kring 

 nedre delen af halsen öfver ryggen. Likadan brämfällning sker 

 hos ungfåglar på bröstet, där först ett mörkt band uppträder, 

 som senare nära nog försvinner genom denna brämfällning. 



Utan tvifvel är en sådan spetsstympning en mycket gam- 

 mal företeelse hos fåglarnas fjädrar. Det kan här tilläggas, 

 att det t. o. m. ser ut, som om vissa fjädrar vid 

 sin utväxning genomlöpte en slags färgrekapitula- 

 tion, innan den slutliga färgen blefve persisterande. 

 Så t. ex. med denna halsfjäder hos en kungsfiskare. 

 Den uppträder först med svart eller blått i spet- 

 sen, men genom brämfällning uppkommer en hvit 

 halsring. Nu finnas denna art mycket närstående kungsfiskare 

 i malayiska arkipelagen, som icke äga någon hvit halsring, men 

 väl svart (och blått fält i st. f. det hvita bandet). Mycket 

 antagligt är, att den australiska kungsfiskaren utgått från en 

 sådan ursprungsform och därför först uppträder med denna 

 spetsfärgade fjäder. 



Man kan också häraf antaga, att strålstympning är en 

 gammal företeelse hos fåglarnas fjädrar. Hvad dess uppträ- 

 dande under ruggningstiden hos den årsgamla (»torra») fjädern 



Fig. 5. 



