1'KHR KAI.M i-j- 



han i lOide Edition af Syst. Nat. T. 1. p. 193 til en variation 

 af vår Caprimiilgas Europceus, eller Svenska Nattskäfva. Han 

 är ock til skapnad, färg, storlek och åtskilliga andra egenskaper 

 så lik samma vår Nattskäfva, at en har svårt at skilja dem 

 åt, men det synnerliga sätt, som den Americanske har, skiljer 

 honom både från den Europeiska och andra foglar.>. >.Hvarken 

 höres eller ses han om dagen, utan en liten stund efter solens 

 nedergång begynner han at ropa sit Hw'ipperiwhipp, Hw'ip- 

 periwhipp, och håller ut därmed så tätt hela långa stunden, 

 som göken sit kucku i Europa. ^ Följer så en lång redogörelse 

 för den af nordamerikanerna välkända nattskärran, hvars rop af 

 engelsmännen hördes som »Whip-poor-Will , hvilket betyder 

 så mycket som slå den fattiga Will, eller basa den arma och 

 stackars Will. 



Mera kort skildras Robin-red-breast, (Meriila migratoria), 

 »hvilka finnas här [New Jersey] i tämmelig myckenhet hela året 

 igenom. Han sjunger rätt väl, är ej särdeles rädd, utan hoppar 

 på marken tätt vid husen.» På vintern kommer ner en »snö 

 fogel [Jiinco liiemalis] somliga vintrar til den myckenhet som 

 mays-tjuvar, flyger då omkring husen, sädeslador och i trä- 

 gårdar och äter de sädeskorn och gräsfrön, som han kan finna 

 strödde på backarna.» ^Svalor voro iiär i landet af 4 slag, 

 nämligen Ladu-, Korstens- och Jord-svalor samt et annat, som 

 Ängelsmännen kallade Martins. Ladusvalor, eller som somlige 

 af de Svenska kallade dem Hus-svalor, äro Hirundo riistica, 

 eller de med 2:ne långa fjädrar i stjerten liksom en sax. Desse 

 finnas öfver hela Norra America, där jag rest; ehuru de til färg 

 äro mast i alt aldeles lika med våra Europeiska, tyckes det 

 dock vara någon liten skilnad i sången. Som Kalm säger, är 

 skillnaden mellan Amerikas och vår ladusvala mycket liten, och 

 den senare sättes ofta som subspecies till den förra. »Kor- 

 stensvalonm* äro deras tornsvalor (Chcvtiira pelagica) och kallas 

 så »däraf, at de göra sina bon i sådana korstenar, hvaruti om 

 sommaren ej eldas. De göra hela dagen mycket dån i kor- 

 stenen med sit flygande up och ned, så at det ibland låter som 

 åskan körde.) Jordsvalorna äro de samma som våra, hvar- 



Faiina och Flora 1912. Haft. 4. 12 



