276 FAUNA OCH FLORA 



först enstaka fjärilar sedan allt större massor kommo flygande 

 från norr och styrande ut mot öppna sjön. Då och då sänkte 

 de sig ned och hvilade ut på vattenytan, men, trots de stundom 

 öfverspolades af böljorna, lyfte de snart åter och fortsatte sin 

 kurs. Under mer än en timmes segling åt väster befann sig 

 iakttagaren inom fjärilkolonner. Påföljande dag iakttog han 

 äfven ett mindre kålfjärilsträck i Lommabukten, äfven här från 

 norr till söder. Denna gång gick således visserligen färden 

 mot söder, men massflykter i motsatt riktning äga säkerligen 

 också rum. 



Äfven roffjäriln, Pieris rapce, och hagtornsfjäriln, Aporia 

 cratcegi, äro kända som. massvandrare, och måhända är den 

 senares oregelbundna uppträdande beroende på tillskott från 

 kontinentala emigranter. Möjligen är detsamma fallet med den 

 sällsynta stora dagsvärniaren, Macroglossa stellatariim^ för så 

 vidt ej denna rent af tillhör de verkliga immigranternas grupp. 

 Äfven denna art är nämligen känd för massvandringar, och 

 åtminstone ett fall af emigration från Frankrike till England är 

 annoteradt. 



Hvad beträffar de krafter, som drifva de nu nämnda fjäri- 

 larna ut på hundramila, ja, tusenmila flykter och massvandringar 

 öfver land och sjöar, öfver fjäll och haf, känner man därom 

 så godt som intet, och försöken till förklaring äro därför lika 

 talrika som stridiga. Man har, liksom i fråga om fåglarnas 

 flyttningar, satt den i samband med vanor från istiden och den 

 därpå närmast följande tiden, och några ha till och med ansett, 

 att de om våren åt norden dragande skarorna mot hösten 

 skulle söka sig söderut igen, ett antagande, hvartill dock icke 

 något skäl föreligger. Man har ansett, att elektriska spänningar 

 i luften eller andra meteorologiska faktorer väckt vandrings- 

 lustens nervösa oro i fjärilarnas blod. Man har rent af i sista 

 hand framhållit kosmiska inflytelser såsom de bestämmande 

 och sökt ställa massvandringarnas periodicitet i samband med 

 solfläckmaxima och-minima. Man har slutligen förmodat, 

 att näringsbrist dref utvandrarskarorna bort att söka sig bättre 

 utkomst i främmande land, och man har därvid stundom i 



