Om vatteninsekter. 



Af Ivai' Trägårdh. 



attnet erbjuder många fördelar för de lägre 

 djuren och växterna. Enbart den enorma ut- 

 sträckningen af hafven, sjöarna och floderna 

 är i sig själf ett tillräckligt skäl för deras be- 

 A.N folkande med lefvande varelser, när man tar 

 i5? ^.....éx.t.W betraktande, huru stor trängseln är på land- 

 backen. 



Men det fattas ej heller särskilda företräden hos vattnet. 

 Dess större täthet, jämfördt med luftens, gör att det bär upp 

 vikten af de mest spröda organismer, och möjliggör, att dessa 

 kunna förflytta sig från ett ställe till ett annat genom så enkla 

 medel som cilier eller tlimmerhår, som ofta blott utgöras af 

 fina protoplasmatrådar. De enklast byggda djuren och 

 växterna äro också vattendjur och redan vistelsen annorstädes 

 än i vattnet nödvändiggör en ej ringa grad af mera invecklad 

 byggnad och struktur. Geologerna anse också, att de första 

 lefvande varelserna voro vattendjur och till på köpet pelagiska 

 vattendjur, d. v. s. sådana som förde en i vattnet fritt kring- 

 sväfvande tillvaro. 



Grundt vatten genomtränges af solens strålar och kan 

 därför hysa gröna växter, hvilkas assimilation beror på, att 

 kolsyran sönderdelas af solljuset. Af dessa växter lifnära sig 

 växtätande djur, hvilka i sin tur förtäras af rofdjur, således 

 alldeles som det sker på landbacken. Sannolikt äro grunda 

 vattensamlingar rikare på djurlif än någon annan del af jordens 

 yta. Huru gestaltar sig då djurlifvet på större djup, dit sol- 

 strålarna ej förmå tränga ned och där följaktligen inga växter 



