A. HENNIG, GOTLANDS SILUR-BRYOZOER, I. 29 



Från den cellikulära medianlamellen utgå snedt uppåt 

 och utåt tunna zooecialväggar; bildade af samma slags små 

 vesikler, som vi lärt känna från tangentialsnittet. Denna 

 enkla zooecialvägg fortsätter med samma byggnad till 0, 2 o 

 eller 0,2 5 mm. från mesothecan, hvarefter den klyfver sig i 

 två, som sedermera gå någorlunda parallelt med hvarandra 

 på ett afstånd af ungefär O, o 7 mm.; stundom klyfva sig dessa 

 sekundära väggar ännu en gång, när de hunnit nära zoariets 

 yta. Partiet emellan dessa väggar är fylldt af fintrådig kal- 

 citmassa, hvars trådar ligga parallelt med mesothecan. 



Liksom förstärkningslager lägga sig intill mesothecan, så 

 finna vi äfven en dessa zooecialväggars insida beklädande 

 fint tradig kalcitaf sättning. Vid den öfre, distala zooecial- 

 väggen synes denna väfnad utgå från mesothecans förstärk- 

 ningslager, vid den proximala zooecialväggen uppträder för- 

 stärkningsväfnaden först vid den punkt, der zooecialväggen 

 klyfver sig, d. v. s. i vestibulums basala del. Genom till- 

 komsten af denna kalcitbeläggning på insidan af zooecial- 

 väggarne framkallas i zooeciernas lumen ännu en förträngning 

 till den genom zooecialväggens klyfning i två från hvarandra 

 åtskilda väggar inledda. Vestibulum hos denna art har myc- 

 ket mindre omfång än primärzooeciet. Kalcitbeläggningen 

 bildas af fina, parallelt lagrade kalcittrådar, riktade snedt nedåt 

 från zooecialväggen. 



Redan i det primära zooeciet, vid medianlamellen, upp- 

 träda en del tunna diafragmer, uppbyggda af de förut be- 

 skrifna små blåsorna. I vestibulum bli dessa diafragmer tal- 

 rikare och tätare liggande ju närmare zoariets yta. Ofta 

 synas diafragmerna förstärkta af samma fintrådiga kalcit, 

 som bildar beläggningen på zooecialrörets insida, och utgående 

 från denna. 



Ett vertikalsnitt genom mera distala delar af zoariet vi- 

 sar den bild, fig. 28 framställer. Här synas de primära zooe- 

 cierna vara längre och vestibularregionen kortare än samma 

 delar i zoariets proximala partier. De primära zooecierna 

 upptagas här af en mängd diafragmer i olika riktningar, åstad- 

 kommande en vesikulär väfnad; däremot bli tvärbottnar af den 

 normala typen sällsyntare i denna del af zoariet än längre ned. 



Tvärsnitt (figg. 29—32). Längs snittets midt. tvärt igenom 

 detsamma synes medianlamellen, uppbyggd, såsom här ofvan 

 skildrades, af fina rör och på ömse sidor försedd med ett för- 



