60 ARKIV FÖR ZOOLOGI. BAND 2. N:0 17. 



man kan ej gärna frigöra sig från den tanken, att den på 

 något sätt blifvit öfverförd hit österifrån. Ett 20-tal ex. in- 

 fångades; af dem voro blott 4 honor, resten hannar. Båda 

 könen äro till det yttre hvarandra så olika, att man vore 

 frestad att anse dem för skilda arter vid första påseendet. 

 H varför arten uppehöll sig på Psammaxen, vet jag ej ; det 

 såg ut, som skulle de uppehålla sig där mera för sitt nöjes 

 skull. Jag iakttog flera ex. uti naturen; de slogo ned på 

 axet, vandrade upp till spetsen och gåfvo sig i väg till ett 

 annat ax, utan att taga notis om vare sig Psammaxet eller 

 dess invånare. Troligen voro de talrika hannarna stadda på 

 giljarstråt och i färd med att uppsöka de sparsamt förekom- 

 mande honorna. Däraf deras nervösa och rastlösa uppträ- 

 dande ! 



I början af augusti anträffade jag uti de östligaste dyn- 

 åsarne på Psammaaxen den sällsynta, och blott från Skåne 

 och Halland kända Chorosoma Schillingii Schumm. Arten 

 var ingalunda sällsynt. Äfven nymf or funnos, men det öfver- 

 vägande antalet utgjordes af imagines. Chorosoma äger i 

 hög grad skyddande likhet tack vare sin halmgula färg, som 

 synnerligen väl passar samman med de mogna Psammaaxens. 

 Ostörd sitter den upphöjd på sina långa ben men då någon 

 fara hotar, trycker den sig genast intill stjälken eller axet 

 och sitter länge orörlig; vetande sig vara väl skyddad genom 

 sin färglikhet med närings växten, gör den intet försök att 

 fly. Kopulationstiden infaller under augusti. Vid tiden för 

 fyndet funnos flera äggstinna honor med starkt uppsvälld 

 bakkropp. Uti litteraturen uppgifves, att Chorosoma skulle 

 lefva på Phragmites. På Fårön finnes på sina ställen godt 

 om denna växt, men ej ett enda ex. af Chorosoma har jag 

 kunnat iakttaga därstädes. Sin näring hämtar arten genom 

 att suga ur de, som det tyckes, torra saftlösa blomfjällen. 

 Ofta kan den sitta 15 a 20 min. med sitt rostrum insänkt 

 på samma stäile. Under sugningen är abdomen stundom 

 stadd i en upp- och nedgående rörelse. Den tyckes förstå 

 konsten att samtidigt ha flera järn i elden, ty samtidigt som 

 rostrum utför sin uppgift kan man få se, huru som bakbenen 

 putsas och rengöras genom gnidning mot hvarandra. Skulle 

 en Chorosoma vid stark skakning af axet ha nedfallit på san- 

 den, söker den rädda sig genom flykt, men då vingarne äro 

 klena förmår den blott flyga smärre bitar. Anmärkningsvärd 



