﻿RUDOLF SÖDERBERG, HORNBORGASJÖNS FÅGELLTF. 41 



Haliaetus alhicilla (L.)- 



»Hafsörnen häckade på 1850-talet på Trestena-skogen, 

 men öfvergaf trakten sedan trädet, i hvilket boet var belä- 

 get, blifvet fälldt. Vid Vänern bosatta hafsörnar besökte på 

 1860-talet ofta sjön och syntes därifrån bära med sig gäddor 

 till sitt 3 — 4 mil aflägsna bo.» (Kolthoff.) 



Under senare år har hafsörnen mig veterligt icke obser- 

 verats vid sjön. 



Pandion haliaetus (L.). 



»Häckade på 1860-talet ej vid sjön och besökte den mera 

 sällan under högsommaren. Vanligare under flyttningstiderna». 



(Kolthoff.) 



Bland de större roffåglarna är fiskgjusen den, som nu 

 mest ses kretsa öfver sjön. Sommaren 1905 besökte han 

 ofta, stundom flera dagar i rad, detta sitt jaktrevir. Han 

 häckar säkerligen icke heller nu vid sjön, utan infinner sig 

 här från öarna i Vänern, där han är bosatt. 



Vanellus vanellus (L.). 



»Häckade på 1860-talet talrikt på de sänka, tufviga 

 ängarna kring sjön.» (Kolthoff.) 



Tofsvipan är numer sumpmarkernas allmännaste vadare. 

 Hon förekommer öfverallt kring sjön utom på högmossarna. 

 På lågmossarna är hon talrikast, men bygger gärna äfven på 

 hård vallarna (sand- och klapperstranden) och ute på åker- 

 fälten rätt långt från stranden. En följd af år häckade hon 

 på fuktiga ängar i trakten af Skara, således nära en mil 

 från större vatten, men aftog hastigt på grund af platsens 

 uppodling. — Hennes ägg och dunungar ha anträffats på 

 mycket olika tider. D. ^Ve 1905 fanns samtidigt med nästan 

 flygfärdiga ungar ett bo med 2 nylagda, friska ägg. På föl- 

 jande data äro ägg eller ungar anträffade: 



