﻿A. HENNIG, GOTLANDS STLUR-BRYOZOER, 3. 



25 



serna dem emellan markeras på zoariets yta såsom grunda 

 fåror. 



Vertikalsnitt. På grund af zooeciaJrörens något slingrande 

 förlopp har det varit mig omöjligt att kunna lägga ett ver- 

 tikalsnitt längs ett större antal zooeciers hela längd, från 

 deras apertur till den axillära regionen. Af de å figg. 27 och 

 28 afbildade preparaten framgår emellertid, att zoariet 

 sammansättes af zooecialrör, som böja sig snedt uppåt och 

 utåt från den axillära regionen. Zooeciernas antal förökas 

 genom knoppning ej blott inom de inre partierna af zoariet 

 utan äfven i de ytliga, strax innanför den egentliga kortikala 

 regionen. Zooecialrören tilltaga så småningom i vidd, ju mera 



Cyclotrypa silurica Hng, från Visby; "/i. Fig. 26, tvärsnitt genonT 

 stammen. Figg. 27 och 28, vertikalsnitt. Fig. 29, tangentialsnitt strax 

 under zoariets yta. 



de närma sig zoariets yta; de skiljas från hvarandra af en 

 mer eller mindre djupt sig sträckande vesikulär väfnad, bil- 

 dad af endast en cellrad. Denna vesikulära väfnad finnes 

 endast inom den kortikala, den mogna, regionen af zoariet. 

 Stundom gränsa zooecialrören omedelbart till hvarandra, utan 

 mellanliggande vesikulär väfnad. I zooecierna synas 3 — 4 

 hela, nedåtböjda diafragmer, på ett afstånd från hvarandra 

 ungefär motsvarande zooeciets diameter eller i fullständigt 

 ojämn fördelning. 



Tvärsnittet (fig. 26) visar zooecialrören i zoariets randparti 

 skurna längs efter sin axel och åtskilda af en rad mer eller 

 mindre djupa vesikler. De inre partierna af zoariet upptagas 



