A. HENNIG, GOTLANDS SILUR-BRYOZOER, 2. 5 



form såväl på zoariets fram- som på dess baksida; deras 

 längd 0,50, deras bredd O, -20 mm.; på 10 mm. af samma 

 längsrad komma ungefär 16 fenestrulae, skiljda från hvarandra 

 medelst dissepiment af ungefär 0, 10 — 0,12 mm. bredd. På 

 10 mm. bredd tvärs öfver zoariet komma 35 fenestrulse. Här 

 och livar undergå grenarna en dikotomering. De härvid bil- 

 dade initialfenestrulse till en ny rad äro kilformade med 

 spetsen riktad mot koloniens proximala delar. 



Grenarnas baksida (Tafl. 1, fig. 4) utan aperturer, med 

 jämnt rundad rygg, framsidan däremot (Tafl. 1, fig. 5) kölad 

 af en smal, median carina, längs hvars midt synes en rad 

 nedåt, mot grenens proximalända, riktade rörliknande upp- 

 höjningar, mikroecier, genomborrade af runda mikroporer. Af- 

 ståndet mellan dessa mikroporer är ungefär 0,5 mm. eller 

 samma afstånd som emellan zooecialaperturernas centra. 

 Själfva mikroporerna äro små, 0,0 3 mm. i diameter. 



Aper turerna, i en rad på ömse sidor om median köl en, 

 äro ovala, med längsta axeln riktad snedt uppåt och utåt. 

 Längsta axeln 0, 10 mm., kortaste O, o 6 mm.; arean således 

 ungefär 0, 004 7 mm.^ På hvarje sida af en fenestrula komma 

 i regel 3 aperturer; stundom inskjuter sig en apertur också 

 midt öfver ett dissepiment. På hvarje 10 mm. längs en gren 

 komma ungefär 18 aperturer. Aperturerna omgifvas af ett 

 tydligt, ringformigt peristom, som kommer dem att framträda 

 såsom korta rör öfver zoariets allmänna yta. 



Tangentialsnitt (figg. 3 och 4) visa, att zoariets grenar 

 närmast baksidan bestå af tunna kalcitlameller, som gå pa- 

 rallellt med grenens längsaxel, genomsatta af fina cellikulärrör. 

 På denna botten hvila zooecierna i två rader, en på hvar 

 sida om midtlamellen antingen midt för hvarandra eller al- 

 ternerande. Midtlamellen, liksom de från denna utknoppande 

 skiljeväggarna emellan zooecierna, bildas af två cellikulära 

 lameller, förbundna med hvarandra medelst en kompakt struk- 

 turlös kalcitlamell. Primärzooecierna, sedda en face, ha rom- 

 boédrisk form, af 0,2 mm. längd och O, o 9 mm. höjd; deras 

 area, 0,oi8 mm.-, är således betydligt större än aperturens, 

 0,0047 mm.^ I zooecierna synas vanligtvis två, någon gång 

 tre, tunna skiljeväggar, gående parallellt med hvarandra snedt 

 bakåt från zooeciets mediana till dess laterala sida. 



På något högre nivå (fig. 4) blir zooeciets lumen allt 

 mindre; det inskränkes till ett i början triangulärt, sedermera 



