12 ARKIV FÖR ZOOLOGI. BAND 3. N:0 10. 



Af denna form har jag bland mig tillgängligt material 

 ej återfunnit några fullständiga exemplar, liva dan jag nöjer 

 mig med en enkel hänvisning till Ulrich's beskrifning och 

 figurer. 



Förekomst: Vid Visby, och vid Länsa på Fårö. 



Gen. Polypora Mc Coy, 1885. 



Zoariet en nätlik, sol jjäder formad uthrednmg med aperturer 

 endast pä den ena sidan, framsidan; baksidan med tättställda 

 cellikulärporer . Aperturer na i två eller flera längsrader ; median 

 Carina saknas, eller endast antydd af en rad S7nå rörliknande 

 mikroecier, som utmynna i runda mikroporer längs framsidans 

 midt. i 



Polypora pentagonalis n. sp. 



Tafl. 2, figg. 3—5; textfig. 11. 



Zoariet bildar en nätliknande utbredning. Fenestrulae, 

 sedda från baksidan, utdraget ovala, åt båda ändarna starkt 

 af smalnande; längden 0, 6 o mm., största bredden (vid midten) 

 0, 1 .5 mm. Sedda från framsidan ha de en annan form, lång- 

 sträckt rektangulära. Nya grenar uppkomma genom dikoto- 

 mering af äldre (Tafl. 2, fig. 3, till vänster). 



Baksidan är fint punkterad af små tätt stående porer 

 (Tafl. 2, fig. 4), ordnade i otydligt utpräglade längsrader. 

 Framsidan med aperturer; de större, verkliga zooecialapertu- 

 rerna, vanligen i två rader, en vid hvar sida af grenen, och 

 emellan dessa en rad af smärre porer, mikroporer, längs midten. 

 Zooecialaperturerna äro elliptiska, med längsta axeln ställd 

 snedt utåt och uppåt. Längdaxeln 0, 09 — 0,055 mm., tvär- 

 axeln 0,0 5 5 — 0,0 3 6 mm. 



Aperturen omgifves af ett tydligt, ringformigt peri- 

 stom. Ofta höjer sig zooeciets distala ända rörformigt öfver 

 zoariets allmänna yta. Till hvarje af en fenestrulas båda 

 långsidor höra vanligtvis 5 aperturer, alltså 5 aperturer på 

 en sträcka af 0, 6 o — 0, 7 o mm. De här of van omnämnda mi- 

 kroporerna, af 0,0 2 7 — 0,0 3 6 mm. diameter, tillhöra rörformade 

 mikroecier. Stundom bli dessa mikroporer så stora, att de 

 närma sig storleken af de verkliga zooecialaperturerna. Ofta 



